PROGRAMELE ŞI PROIECTELE DE CERCETARE
ALE INSTITUTULUI DE ARHEOLOGIE „VASILE PÂRVAN”
PENTRU ANUL 2020

Programe (teme principale și domenii de acțiune):

1.  Paleoliticul și mezoliticul în spațiul carpato-dunărean 
2.  Preistoria spaţiului carpato-dunărean
3.  Civilizaţia greco-romană în zona danubiano-pontică 
4.  Spaţiul carpato-danubian în epoca post-romană şi medievală
5.  Numismatică antică, bizantină, medievală, islamică şi modernă
6.  Lumea nord-tracică în lumina cercetărilor pluridisciplinare
7.  Istoria arhitecturii pe teritoriul României
8.  Bioarheologia spațiului carpato-dunărean din Paleolitic până în Evul Mediu
9.  Muzeul Naţional de Antichităţi
10. Cercetări arheologice preventive
11. Programul editorial

Categorii de proiecte:

Proiecte permanente (cu obiective anuale): cercetări în situri arheologice administrate de Institut; cercetări în situri de importanță națională și internațională aflate în responsabilitatea științifică a Institutului de la începutul săpăturilor arheologice (șantiere școală, șantiere pilot); proiecte impuse de reglementările privind administrarea și valorificarea patrimoniului cultural (colecțiile și depozitele arheologice, lapidariul, fondul numismatic, arhiva științifică și fotografică); proiecte consacrate în plan internațional (corpora ș.a.); proiecte complexe (de echipă sau cu caracter interdisciplinar).
Proiecte cu durată limitată (anuale sau multi-anuale): colaborări punctuale cu instituții din țară și din străinătate; cercetări circumstanțiale în situri arheologice; studii monografice; cercetări în corelație cu proiectele cu finanțare extra-bugetară. 

 

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 1

a. Denumire: PALEOLITICUL ȘI MEZOLITICUL ÎN SPAŢIUL CARPATO-DUNĂREAN
b. Coordonator: dr. Roxana Dobrescu, CŞ I
c. Scop: continuarea unor cercetări pe probleme şi perioade insuficient cunoscute; racordarea la nivelul european a metodologiei, problematicii şi publicării
d. Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi monografii
e. Modul de valorificare a rezultatelor: comunicări, rapoarte de săpătură, studii parţiale şi monografice publicate în ţară şi în străinătate
f. Durata: permanent
g. Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte permanente
 
PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: LOCUIRI PALEOLITICE PE TERITORIUL ROMÂNIEI. PALEOMEDIU, CADRU CRONOLOGIC ȘI CULTURAL
b. Coordonator: dr. Roxana Dobrescu (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Roxana Dobrescu (CŞ I), dr. Adrian Doboș (CȘ III), dr. Valentin Dumitrașcu (CȘ III), dr. Alexandru Ciornei (CȘ III);
d. Termen de realizare: permanent; 
e. Teme de cercetare: 

TEMA 1: Bazinul Oașului și Maramureșului în timpul Paleoliticului Superior. Cadrul cronologic și cultural;
TEMA 2: Începuturile Paleoliticului Superior în Banat și arcul carpatic;

f. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv:

TEMA 1: nord-vestul Transilvaniei s-a bucurat de o cercetare sistematică: M. Roska în 1928, C. S. Nicolăescu-Plopşor în 1957, M. Bitiri în anii ʾ60–70, Al. Păunescu şi C. Ivanciuc în 1987–1990, R. Dobrescu şi A. Tuffreau în 2005–2006. Zona este marcată geografic de existenţa celor două micro-depresiuni intracarpatice, Oaş şi Baia Mare, situate la contactul dintre câmpia Someş-Tur şi grupul septentrional al munţilor vulcanici Oaş-Gutâi. Particularităţile mediului fizico-geografic au oferit condiţii excelente unei locuiri intense, iar deschiderile create de râurile Tur şi Talna, spre vest, şi zonele destul de joase ale Carpaţilor spre nord-vest, au facilitat stabilirea unor relaţii cu zonele învecinate: câmpia Someşului, bazinul Kosice şi poate, de ce nu, cu grupurile din Moldova. Din cauza deflaţiei puternice din zonă, nivelurile arheologice se află la mică adâncime (în jur de 0,50 m), ceea ce a avut drept rezultat aprecieri şi încadrări geologice imprecise. În anii ʾ70–80, determinarea geocronologică a culturilor paleolitice a fost stabilită  pornindu-se de la rezultatele analizelor pedologice făcute de H. Asvadurov (H. Asvadurov et alii 1964, 1970) şi a analizelor de polen datorate Ştefanei Roman (H. Asvadurov et alii 1970) şi lui M. Cârciumaru (1980). Conform acestor cercetări, aşa-numitul Musterian tardiv aparţine interstadiului WI/ WII, Aurignacianul WII (poate şi WII/ WIII), iar Gravettianul WII/ WIII (?) şi WIII. Materialul litic aurignacian a fost reluat şi reinterpretat de către R. Dobrescu în cadrul lucrării Aurignacianul din Transilvania, stabilindu-se trei faze de dezvoltare a acestei culturi în zonă: Faza I (Aurignacian precoce – Buşag), Faza II (Călineşti II), Faza III (Boineşti, Remetea Şomoş I – II, Călineşti I). Cercetările recente de la Boineşti (2005–2006) au schimbat sensibil încadrarea cronologică a sitului. Astfel, datările de tip IRSL, studiul tafonomic, analiza materialului litic şi remontajele efectuate pe acest material au permis identificarea a trei unităţi arheologice D1, C1 şi C. Aceste unităţi arheologice corespund Musterianului (D1 aparţine unei faze târzii a MIS 3) şi Aurignacianului (C1 şi C remaniate în Holocen). Rezultatele obţinute la Boineşti au avut drept consecință continuarea cercetărilor şi asupra celorlalte aşezări din zonă cu extindere spre Bazinul Transilvaniei, respectiv situl de la Ileanda – Perii Vadului, având ca obiectiv efectuarea de cercetări de suprafaţă, sondaje, datări. De asemenea, un studiu aprofundat al materiilor prime (surse, circulaţie) ar putea clarifica, pe viitor, atât relaţiile dintre comunităţile umane din marea depresiune intracarpatică, cât şi posibilele legături dintre acestea şi cele din zonele est-carpatice;

TEMA 2: în urma cercetărilor din ultima decadă, în siturile din Paleoliticul Superior din Banat a fost confirmat faptul că siturile atribuite Aurignacianului din această regiune sunt foarte vechi, cu vârste în jurul a 40000 BP. Prin urmare, Banatul reprezintă o zonă cheie în înțelegerea populării Europei cu oamenii anatomic moderni, iar ipoteza folosirii culoarului Dunării drept cale de acces spre Europa rămâne în continuare viabilă. Intenția este de a extinde cercetarea spre spațiul transilvan, unde descoperirile de situri arheologice, unele cu fosile umane vechi, indică o zonă cu ridicat potențial paleolitic superior în elucidarea problemelor privind ocuparea vestului României de-a lungul Pleistocenului Superior;
g. Scop: îmbogățirea informației arheologice pentru obținerea unei imagini cât mai complexe și coerente privind locuirile paleolitice din spațiul menționat; realizarea unor studii monografice; 
h. Material şi metode de lucru: lucru în depozitele institutului şi ale muzeelor, cercetări de teren pentru depistarea de noi aşezări şi sondaje de verificare, săpături arheologice;
i. Rezultate scontate: vezi punctul g;
j. Valorificarea rezultatelor: 
Roxana Dobrescu – participare la cercetări de teren la Bușag – Coasta Bușagului; redactarea raportului tehnic; continuarea prelucrării materialului litic din vechile săpături (2020); predarea la tipar a unui studiu (2020);
Adrian Doboș – săpaturi sistematice în peșteri din Transilvania; participare la cercetări de teren la Bușag – Coasta Bușagului; predarea la tipar a unui studiu referitor la cercetările din Banat (2020); 
Alexandru Ciornei – predarea la tipar a unui studiu referitor la cercetările de la Românești – Dumbrăvița (în colaborare) (2020); 
Valentin Dumitrașcu – analiza eventualelor resturi osteologice din cercetările din curs; 
k. Colaborări în ţară: dr. Mihai Florea (Muzeul Național de Istorie a României, ridicare topografică), Muzeul Judeţean de Istorie şi Arheologie Maramureș, Baia Mare; 
l. Colaborări în străinătate: dr. Agnes Lamotte, dr. Alain Tuffreau (Mission Archéologique Française), dr. Sanda Balescu (Université de Lille), Antoine Kostek (INRAP), dr. Wei Chu (Universitatea din Köln, Germania);
m. Bugetul solicitat: 
n. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: TRANZIȚIA DE LA MEZOLITIC LA NEOLITIC ÎN ZONA PORȚILOR DE FIER. 
b. Coordonator: dr. Adina Boroneanț (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Roxana Dobrescu (CȘ I), dr. Adina Boroneanț (CȘ II), dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), Constantin Boia (doctorand), Mădălin Chițonu (doctorand);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: proiectul include următoarele situri arheologice în care au avut loc săpături: Peșterile Climente I–II, Adăpostul de la Cuina Turcului, Răzvrata, Icoana, Peștera Veterani, Veterani Terasă, Ostrovul Banului, Schela Cladovei, Ostrovul Corbului, Ostrovul Mare. La acestea, se adaugă materialul recoltat ca urmare a unor periegheze realizate anterior construcției hidrocentralelor Porțile de Fier I și II, atât în zona de amonte, cât și în cea de aval. O mică parte din acest material (mai ales pentru perioada mezolitică) a fost publicată de către Vasile Boroneanț și Alexandru Păunescu. Documentația de săpătură și o parte a materialului ceramic – referitoare la neoliticul timpuriu – a fost valorificată de către Adina Boroneanț în cadrul tezei de doctorat, care a fost ulterior publicată; 
f. Scop: 1. valorificarea materialului arheologic mezolitic și neolitic (12 000–5500 cal BC) rezultat din cercetările de salvare, ca urmare a construcției celor două hidrocentrale, Porțile de Fier I și II și contextualizarea sa în cadrul documentației de săpătură; 2. noi cercetări sistematice în situl arheologic de la Schela Cladovei (responsabil de șantier – dr. Adina Boroneanț); 3. noi cercetări de teren pe zonele înalte de terasă, care în cursul cercetărilor vechi nu au fost investigate;
g. Material şi metode de lucru: materialul de lucru este constituit atât din vechile colecții de sit, cât și din cel rezultat în urma cercetărilor din ultimii 10 ani de la Schela Cladovei. Metodele de lucru se vor axa pe noile tehnici de datare și cu izotopi stabili, determinarea surselor de materii prime (silex și obsidian), studiul faunistic asupra colecțiilor nestudiate anterior;
h. Rezultate scontate: o cronologie rafinată a evoluției comunităților respective în zona Porțile de Fier, analiza legăturilor cu zonele învecinate, a posibilelor rute de schimb sau de procurare a materiilor prime, informații noi asupra dietei și dinamicii populației în zonă;
i. Valorificarea rezultatelor: studii și articole referitoare la fiecare sit în parte, editarea unui volum și studii parțiale (în colaborare cu prof. Clive Bonsall) privind cercetările arheologice de la Schela Cladovei realizate în cadrul proiectului de colaborare româno-britanic;
Adina Boroneanț – susținerea unei comunicări și predarea la tipar a unui studiu (2020); 
Adrian Bălășescu – continuarea studiului faunei mezolitice din zonă; susținerea unei comunicări (2020);
Adina Boroneanț, Constantin Boia – participare la cercetările de teren de la Schela Cladovei (2020);
drd. Constantin Boia – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;  
drd. Mădălin Chițonu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
j. Colaborări în ţară: dr. Marian Neagoe (Muzeul Regiunii Porțile de Fier, Drobeta-Turnu Severin), dr. Valentin Radu (Muzeul Național de Istorie a României), Cătălin Pătroi (Direcția pentru Cultură a județului Mehedinți), dr. Monica Mărgărit (Universitatea „Valahia”, Târgoviște);
k. Colaborări în străinătate: prof. Clive Bonsall, dr. Kath McSweeney (Universitatea din Edinburgh), dr. Laszlo Bartosiewicz (Universitatea din Uppsala);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 3

a. Denumire: MODIFICĂRI POST-EXCAVARE ALE MATERIALULUI LITIC CIOPLIT
b. Coordonator: dr. Adrian Doboș (CȘ III); 
c. Colectivul de cercetare: dr. Roxana Dobrescu (CȘ I), dr. Adrian Doboș (CȘ III), dr. Alexandru Ciornei (CȘ III);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: pentru studierea Paleoliticului, materialul litic cioplit reprezintă principala (și, nu de multe ori, singura) sursă de informație. Pe lângă caracteristicile tipologice, tehnologice și cele privind urmele de utilizare, o componentă importantă în studierea materialului litic o reprezintă studiile de tafonomie, mai precis modificările post-depoziționale. Acestea sunt, în general, puse pe seama proceselor naturale care afectează siturile de la momentul abandonului până la momentul descoperirii. Totuși, studierea colecțiilor vechi ridică problema existenței unor deteriorări ale marginilor a căror origine este neclară, în sensul că ele ar putea, de asemenea, proveni din manipularea materialului arheologic după ce a fost recuperat din săpătură. În această categorie intră mai ales piese care aparent prezintă encoches (retușate sau nu), piese denticulate (formate din mai multe encoches alăturate), precum și piesele încadrate în grupa uneltelor cu retușă neregulată (pentru Paleoliticul Inferior și Mijlociu este vorba de tipurile 44-50 din lista elaborată de Fr. Bordes). În prezent, acest aspect nu este explorat sistematic. În ciuda menționării, uneori, a deteriorărilor marginilor ca urmare a stocării, nu au fost făcute încercări de cuantificare a acestora;
f. Scop: investigarea existenței unei relații directe între deplasarea materialului litic ambalat vrac în cutii de lemn/placaj și intensitatea deteriorării marginilor pieselor;
g. Material şi metode de lucru: realizarea unei serii de experimente, în care așchii de silex cioplite experimental vor fi stocate în condiții similare celor din depozitele instituțiilor care stochează astfel de material arheologic. Mai precis, piesele vor fi introduse în cutii de lemn/placaj, fără a fi ambalate individual, după care aceste cutii vor fi inițial mutate în cadrul unei încăperi (pentru a simula mișcarea cutiilor în cadrul procesului de studiu al materialului), după care vor fi puse într-un vehicul (mașina Institutului), pentru a simula transportul pe distanță mare. Trebuie precizat că fiecare colecție litică a fost transportată cel puțin o dată, de la locul descoperirii la locul depozitării, dar, cel mai adesea, de cel puțin două ori, ca urmare a problemelor dintre instituții legate de dreptul de a deține respectivul material. De asemenea, un lot de piese cioplite va fi ambalat individual, în pungi minigrip, conform standardelor actuale de transportare/stocare a materialului, și va constitui lotul de control. După fiecare acțiune (mutare în cadrul unei încăperi sau transport cu un vehicul), vor fi făcute observații referitoare la starea marginilor fiecărei piese litice, care vor fi ulterior documentate fotografic și cuantificate;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Adrian Doboș, Roxana Dobrescu, Alexandru Ciornei – în măsura în care se constată o corelare între durata manipulării materialului litic și deteriorarea marginilor pieselor, datele vor fi publicate într-un articol indexat BDI;
j. Colaborări în ţară: -
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 4 

a. Denumire: MATERIILE PRIME LITICE: DE LA OCURENȚĂ ȘI DISPONIBILITATE LA LITOTECĂ
b. Coordonator: dr. Alexandru Ciornei (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Alexandru Ciornei (CȘ III);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: stadiul cunoștințelor este limitat, din cauza numărului redus de cercetări privind materiile prime, dar, mai ales, a nepublicării acestora. Deși litoteci cu materii prime litice există în România (precum cea a lui O. Crandell de la Universitatea „Babeș-Bolyai” din Cluj sau colecția Gheorghe și Magda Lazarovici), ele sunt puțin cunoscute și accesibile publicului interesat;
f. Scop: cercetări geo-arheologice în scopul identificării unor depozite geologice cu roci folosite ca materii prime litice de-a lungul preistoriei; determinarea petrografică a materiilor prime identificate; crearea unei litoteci necesare comparației cu materiale litice arheologice;
g. Materiale şi metode de lucru: cercetări geo-arheologice (periegheze), identificarea vizuală și analiză petrografică (secțiuni subțiri);
h. Rezultate scontate: 1. lărgirea cunoștințelor asupra ocurenței materiilor prime litice care ar fi putut fi utilizate de-a lungul preistoriei; 2. inițierea unei litoteci, găzduite de Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan”;
i. Valorificarea rezultatelor: publicarea rezultatelor sub formă de studii în diferite reviste de specialitate; 
Alexandru Ciornei – susținerea unei comunicări privind cercetările geo-arheologice din bazinul Bistriței mijlocii (2020); 
j. Colaborări în ţară: cu diversele muzee județene pe teritoriul cărora se vor desfășura cercetările geo-arheologice;
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: -

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 2

a.	Denumire: PREISTORIA SPAŢIULUI CARPATO-DUNĂREAN
b.	Coordonator: dr. Radu Băjenaru, CȘ I
c.	Scop: continuarea unor cercetări pe probleme şi perioade insuficient cunoscute; racordarea la nivelul european a metodologiei, problematicii şi publicării
d.	Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi monografii
e.	Modul de valorificare a rezultatelor: comunicări, rapoarte de săpătură, studii parţiale şi monografice publicate în ţară şi în străinătate
f.	Durata: permanent
g.	Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte permanente
PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: ÎNCEPUTURILE METALURGIEI ÎN SPAŢIUL CARPATO-BALCANIC. TEHNOLOGIE, TIPOLOGIE ŞI IMPACT SOCIAL
b. Coordonator: dr. Radu Băjenaru (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Radu Băjenaru (CȘ I), dr. Adina Boroneanţ (CŞ II), dr. Anca-Diana Popescu (CȘ III); Meda Toderaş (CȘ); dr. Cristian Eduard Ştefan (muzeograf I A), Vlad-Daniel Roman (doctorand);
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent; 2020 – etapă; anual se vor formula obiective specifice de cercetare;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: există, în momentul de faţă, numeroase studii şi monografii privind piesele de metal din eneolitic şi epoca bronzului din spaţiul carpato-balcanic, principalele teme tratate fiind tipologia şi ariile de răspândire ale acestora;
f. Scop: obţinerea unei imagini coerente şi documentate a apariţiei şi evoluţiei metalurgiei în spaţiul menţionat, în neo-eneolitic şi epoca bronzului, cu privire specială asupra unor teme mai puţin dezbătute la noi: resurse şi minerit, tehnologie, compoziţia chimică a metalului, precum şi rolul social al pieselor de metal în cadrul comunităţilor umane respective;
g. Material şi metode de lucru: documentare bibliografică, cercetare de teren, documentare în depozitele arheologice, analize de tehnologie şi compoziţie în laboratoarele specializate;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor:
Radu Băjenaru – lucru la volumul Topoarele cu gaură de înmănuşare transversală din bronzul timpuriu din zona de NE a Peninsulei Balcanice; predarea unui articol la o revistă a Institutului (2020);
Anca-Diana Popescu – predarea la tipar a două studii, unul despre depozitul descoperit la Preajba, jud. Gorj (în colaborare) și unul despre tehnologia de realizare a fibulelor bimetalice de la Balta Verde (în colaborare cu Vlad-Ştefan Cărăbişi, Robert Sîrbu, Marta Petruneac, Daniela Stan, Marin Focşăneanu, Stelian Mihălceanu, Florin Constantin) (2020);
Cristian Eduard Ștefan – predarea la tipar a unui studiu într-o revistă a Institutului (2020);
Meda Toderaș – documentarea și selectarea pentru analize xRF a pieselor bitronconice din situl de la Vărăști (2020);
Adina Boroneanț – documentarea și selectarea pentru analize xRF a pieselor de piatră șlefuită din situri aparținînd eneoliticului și epocii bronzului, susceptibile de a fi fost utilizate în activități metalurgice (colecții muzeale și depozitele Institutului); analiza urmelor de uzură a acestor piese; susținerea unei comunicări (2020); 
drd. Vlad-Daniel Roman – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: 
k. Colaborări în străinătate: prof. dr. Thilo Rehren (The Cyprus Institute), dr. Milijana Radivojević (University of Cambridge), dr. Stefan Alexandrov, dr. Tania Hristova (National Institute of Archaeology with Musem – Bulgarian Academy of Sciences, Sofia), prof. dr. Ernst Pernicka (Curt-Engelhorn-Zentrum für Archäometrie gGmbH al Universității Heidelberg);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: Popeşti (jud. Giurgiu). Locuirea pre- şi protoistorică
b. Coordonator: dr. Nona Palincaş (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Nona Palincaș (CȘ II), Cătălin Nicolae (asistent, drd.);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: situl de la Popeşti, jud. Giurgiu, este cea mai mare aşezare din epoca bronzului şi a fierului din sudul României. Aşezarea din epoca getică a fost identificată cu Argedava şi legată de începuturile statului geto-dac. Săpăturile arheologice au avut loc – cu întreruperi – între 1954 şi 2009, dar, până în prezent, prelucrarea şi publicarea stratigrafiei şi structurii locuirilor nu s-a făcut nici măcar pentru un singur nivel, şi cu atât mai puţin pentru întregul sit. Există doar publicaţii ale acelor resturi arhitectonice care au fost percepute ca ilustrative pentru importanţa sitului, dar lipsa relaţiei lor cu structurile mai modeste face ca înţelegerea caracterului locuirii să fie lacunară.
f. Scop: prelucrarea stratigrafiei sitului de la Popeşti şi reconstituirea tuturor nivelurilor de locuire, respectiv a celor din epoca bronzului şi din prima şi a doua epocă a fierului;
g. Material şi metode de lucru: prelucrarea planurilor din toate săpăturile de la Popeşti; corelarea planurilor cu carnetele de săpătură (72 de carnete din săpăturile vechi, la care se adaugă cele din săpăturile recente: 1988–2001, 2009); corelarea planurilor şi carnetelor de săpătură cu publicaţiile despre Popeşti; corelarea întregii documentaţii cu materialul arheologic, acolo unde este nevoie; comparaţia cu alte situri contemporane (adică din epoca bronzului, Hallstatt şi Latène).
h. Rezultate scontate: obţinerea unei imagini despre locuirea în principala aşezare din epoca bronzului şi a fierului din sudul României, care să facă posibilă – în stadii ulterioare de cercetare – analizarea altor aspecte: evoluţia socială locală, relaţii economice şi politice cu lumea egeo-anatoliană şi central-europeană. Totodată, reconstituirea nivelurilor de locuire va constitui un sprijin indispensabil pentru înţelegerea contextului materialelor deja publicate sau în curs de publicare (în principal cele din epoca bronzului şi începutul epocii fierului), precum şi pentru publicarea categoriilor de material arheologic care încă nu au fost prelucrate;
i. Valorificarea rezultatelor:
Nona Palincaș, Cătălin Nicolae – săpături arheologice preventive la Popești-Platoul B (2020);
Nona Palincaș – publicarea monografiei Locuirea pre- şi protoistorică de la Popeşti (jud. Giurgiu) (2020); 
j. Colaborări în ţară: -
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenții de cercetare:

Proiecte cu durată limitată

PROIECTUL NR. 3

a. Denumire: PROIECTUL ARHEOLOGIC PIETRELE
b. Coordonator: dr. Radu Băjenaru (CȘ I); 
Proiect derulat în colaborare cu DAI-Eurasien Abteilung. Coordonator: dr. Svend Hansen;
c. Colectivul de cercetare: Meda Toderaş (CȘ) (vezi punctele j-k);
d. Termen de realizare: 2023;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: majoritatea cercetărilor din România privind tell-urile neo-eneolitice (peste 100 doar în sudul României) au avut ca obiectiv numai obţinerea de informaţii stratigrafice şi (re)verificarea acestora. Cel mai adesea, săpăturile au fost de mici dimensiuni (sub forma unor sondaje), lipsind o imagine de ansamblu a structurii acestui tip de monumente. Au fost neglijate în special publicarea detaliată a contextelor şi materialelor excavate, studiile interdisciplinare (referitoare la formarea tell-urilor, tipul de subzistenţă, paleo-mediul, sursele de materie primă, aspectele tehnologice etc.), studierea arealului din afara tell-urilor ş.a.m.d. Proiectul arheologic Pietrele are drept obiectiv studierea detaliată, pentru prima dată în România, a tuturor aspectelor legate de societatea neo-eneolitică care a „construit” tell-ul de la Pietrele şi integrarea acestora în cadrul altor proiecte de cercetare din România (ex. Southern Romania Archaeological Project, Bucşani, Hârşova), Bulgaria (ex. Karanovo, Drama, Junacite, Durankulak), Grecia (ex. Sitagroi) sau Turcia (Aşağı Pinar);
f. Scop: 1. obţinerea a cât mai multor informaţii privind cronologia relativă şi absolută a sitului: date radio-metrice şi analiza ceramicii – ambele puse în relaţie cu observaţiile stratigrafice; 2. analizarea structurilor de locuire: arhitectura construcţiilor eneolitice şi semnificaţia acestora; 3. analizarea materialelor descoperite nu numai din punct de vedere tipo-cronologic, ci şi din punct de vedere tehnologic (ex. secţiuni subţiri, difractometrie cu raze X, analize chimice, analize metalografice); 4. reconstituirea detaliată a tipului de subzistenţă (analize paleobotanice și arheozoologice); 5. stabilirea modului în care s-a format tell-ul: ce a determinat comunitatea din prima aşezare plană de la Pietrele să-şi continuie existenţa în acelaşi loc; 6. relaţia între tell-ul de la Pietrele şi mediul geografic înconjurător: se vor continua cercetările începute în anul 2005 în vederea reconstituirii mediului geografic preistoric (analize sedimentologice şi geomorfologice); 7. reconstituirea sistemelor de schimb la mare distanţă, prin analizarea surselor de materie primă; 8. continuarea cercetărilor geomagnetice efectuate în anii 2004–2006 atât pe tell, cât şi în vecinătatea tell-ului; 9. documentarea aerofotografică a zonei în care se află tell-ul;
g. Material şi metode de lucru: sistemul de săpătură utilizat este Harris matrix. Toate materialele arheologice sunt înregistrate în baza de date a proiectului, fotografiate, desenate şi descrise. Se vor face analize arheozoologice, arheomagnetice, paleobotanice, sedimentologice, radiometrice, geomagnetice, tehnologice etc.
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor:  rapoarte tehnice de etapă; rapoarte generale; prezentari pe web; în final se va redacta un volum monografic;
Meda Toderaş – redactarea raportului preliminar privind săpăturile de la Pietrele – Măgura Gorgana din campaniile 2017–2019, în vederea publicării; vizită de documentare la DAI-Berlin, Eurasien Abteilung în vederea redactării şi predării la tipar a raportului de săpătură de la Pietrele – Măgura Gorgana, campaniile 2017–2019; susținerea unei comunicări (2020);
j. Colaborări în ţară: Andrei Mocanu (Muzeul Judeţean „Teoharie Antonescu”, Giurgiu);
k. Colaborări în străinătate: dr. Norbert Benecke, dr. Reinder Neef, dr. Agathe Reingruber (DAI-Eurasien Abteilung, Berlin); Ivan Gatsov, Lili Gatsov, Petranka Nedelcheva (Nov Bîlgarski Universitet, Sofia); Florian Klimscha (DAI-Orient Abteilung, Berlin); Nico Becker, Tobias Groppe, Andreas Knäpper, Ute Koprivc, Michael Prange, Melanie Röring, Tilmann Vachta, Heide Wrobel (Institut für Archäologische Wissenschaften, Ruhr-Universität, Bochum); dr. Jürgen Wunderlich, Tina Hoppe (Institut für Physische Geographie, Universität Frankfurt a.M.); Richard Ehrich, Michael Müller, Christoph Schröder, Maria Peters (Institut für Prähistorische Archäologie, Freie Universität Berlin); Petar Zidarov (Tübingen), Irma Berdzenisvili (Tbilisi), Jorrit Kelder (Amsterdam); 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: Deutsches Forschungsgemeinschaft.

PROIECTUL NR. 4

a. Denumire: CONTRIBUȚII LA CUNOAȘTEREA SITULUI NEOLITIC DE LA VĂDASTRA – MĂGURA FETELOR/DEALUL CIȘMELEI, SUDUL ROMÂNIEI
b. Coordonatori: dr. Radu-Alexandru Dragoman (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Roxana Dobrescu (CȘ I), dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), dr. Radu-Alexandru Dragoman (CȘ III), dr. Anca-Diana Popescu (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2023;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: situl neolitic de la Vădastra – Măgura Fetelor/Dealul Cișmelei (cca 5200–4900 BC, neoliticul mijlociu) este unul dintre cele mai importante, dar, totodată, mai puțin cunoscute din România, în ciuda săpăturilor arheologice îndelungate și a cercetărilor interdisciplinare de pionierat inițiate de Corneliu N. Mateescu, principalul autor al investigațiilor de aici. În urma săpăturilor, a fost recolată o cantitate imensă de materiale, imposibil de prelucrat in extenso în actualele condiții. Până acum, studiile mai vechi și mai noi au privit mai cu seamă elemente de arheozoologie, materialele paleolitice, tehnologia ceramicii neolitice și biografia vaselor Vădastra. O serie întreagă de alte aspecte și materiale rămâne a fi cercetată; 
f. Scop: alcătuirea unei prime imagini de ansamblu privind situl neolitic;
g. Material şi metode de lucru: materialele se află în colecțiile institutului (fond Corneliu N. Mateescu). Metodele vor fi alese în funcție de specificul materialelor analizate și de filosofiile de cercetare adoptate;
h. Rezultate scontate: prelucrarea datelor din arhiva Corneliu N. Mateescu: planuri, fotografii, desene, note de șantier; introducerea categoriilor de cultură materială descoperite: ceramică, figurine, litice, industria materiilor dure animale, oase de animale etc; realizarea primelor datări absolute; realizarea de noi analize tehnologice; recontextualizarea și reinterpretarea datelor mai vechi; studiu comparativ cu alte situri (e.g. Măgura Budureasca); dacă va fi posibil, efectuarea de investigații arheologice non-intruzive (ex. geomagnetism).
i. Valorificarea rezultatelor: 
Radu-Alexandru Dragoman, Roxana Dobrescu, Anca-Diana Popescu, Adrian Bălășescu - comunicări științifice privind rezultatele cercetării; publicarea de studii şi/sau a unui volum care să reunească texte dedicate stratigrafiei, contextelor, cronologiei, diferitelor categorii de cultură materială și, eventual, investigațiilor non-intruzive; digitalizarea arhivei Corneliu N. Mateescu (ceramică – Radu-Alexandru Dragoman; piese litice – Roxana Dobrescu; piese din cupru – Anca-Diana Popescu; arheozoologie – Adrian Bălășescu; industria materiilor dure animale – Monica Mărgărit; figurine din lut – Radian Andreescu) (2023);
Radu-Alexandru Dragoman – susținerea unei comunicări și predarea la tipar a unui studiu privind primele date 14C obținute pentru situl de la Vădastra (2020);
Anca-Diana Popescu – continuarea documentării obiectelor preistorice de metal (2020); 
j. Colaborări în ţară: dr. Radian-Romus Andreescu (Muzeul Național de Istorie a României, București), dr. Monica Mărgărit (Universitatea „Valahia” din Târgoviște).
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 5

a. Denumire: SITUL PREISTORIC DE LA COSTIŞA
b. Coordonator: dr. Anca-Diana Popescu (CŞ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adina Boroneanţ (CȘ II), dr. Anca-Diana Popescu (CȘ III), dr. Valentin Dumitraşcu (CȘ III) (vezi punctul j);
d. Termen de realizare: 2023; 
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: situl arheologic din punctul Cetăţuia a fost cercetat sistematic în anii 1959–1960, 1962, 2001–2008, 2010, 2013; s-au obţinut informaţii importante despre structura depunerilor preistorice, amplasarea şi conţinutul diferitelor construcţii şi a rezultat o cantitate mare de material arheologic (ceramică, obiecte din piatră, os, metal). Rezultatele vechilor cercetări au făcut obiectul unui raport de săpătură şi a câtorva sumare prezentări, restul materialului rămânând, în mare parte, inedit. Rezultatele cercetărilor începute în 2001 au constituit subiectul mai multor studii semnate de membrii proiectului sau de colaboratori, publicate în volume și în reviste de specialitate şi al unor comunicări susţinute la sesiuni naţionale şi internaţionale, precum şi în cadrul Institutului de Arheologie „Vasile Pârvan”. A fost publicat volumul Costișa. O perspectivă interdisciplinară, cuprinzând, pe lângă o scurtă introducere în problematica sitului, opt studii în care au fost examinate diverse materiale sau structuri arheologice descoperite în cursul săpăturilor recente;
f. Scop: documentarea tipului de habitat şi a practicilor de depunere ale comunităţilor eneolitice şi din epoca bronzului din zona cursului mijlociu şi inferior al Bistriţei;
g. Material şi metode de lucru: documentarea materialelor arheologice (ceramică, piese de metal, piatră etc.) prin descriere, desen, fotografiere; prelucrarea pe computer a documentaţiei de şantier (planuri şi profile ale secţiunilor şi complexelor arheologice); continuarea analizelor arheozoologice; selectarea eşantioanelor ceramice pentru analize de pastă şi pigmenţi; determinarea tipurilor de roci din care au fost confecționate diverse obiecte; examinarea urmelor de uzură prezente pe obiecte;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: elaborarea de studii; prezentarea rezultatelor cercetărilor în cadrul unor manifestări ştiinţifice naţionale şi internaţionale;
	Anca-Diana Popescu – continuarea prelucrării materialelor arheologice descoperite în cursul săpăturilor arheologice din anii 2001–2013; realizarea de tomografii computerizate ale vaselor şi fragmentelor ceramice de tip Costişa şi Monteoru; susținerea unei comunicări; predarea la tipar a volumului Costișa. Complexele arheologice din epoca bronzului (2020); 
Adina Boroneanț – continuarea analizei materialului litic șlefuit și cioplit; susținerea unei comunicări (2020);
Valentin Dumitraşcu – continuarea documentării resturilor faunistice din epoca bronzului și predarea la tipar a unui studiu (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Andrei Soficaru (Institutul de Antropologie „Fr. I. Rainer” – analize antropologice); dr. Constantin Haită (Muzeul Naţional de Istorie a României – analize sedimentologice, determinarea rocilor), Complexul Muzeal Judeţean Neamţ, Complexul muzeal „Iulian Antonescu”, Bacău, dr. Daniela Cristea-Stan, dr. Florin Constantin, Marta Petruneac (Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizică şi Inginerie Nucleară „Horia Hulubei” – analize de compoziţie a metalului și analize tomografice), dr. Monica Mărgărit (Universitatea „Valahia” Târgoviște – analiza microscopică a materialului arheologic; determinarea urmelor de uzură);
k. Colaborări în străinătate: -
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

 
PROIECTUL NR. 6

a. Denumire: NOILE CERCETĂRI ARHEOLOGICE DE LA BÂRSEȘTI ÎN CONTEXTUL STUDIULUI ÎNMORMÂNTĂRILOR ȘI OBICEIURILOR FUNERARE DIN PERIOADA HALLSTATT-ULUI TÂRZIU LA DUNĂREA DE JOS
b. Coordonator: dr. Emilian Teleaga (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Emilian Teleaga (CȘ II);
d. Termen de realizare: 2021;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: înmormântările și obiceiurile funerare din Hallstattul târziu la Dunărea de Jos sunt puțin cercetate. După descoperirile arheologice din anii 1950–1970, a urmat o perioadă de stagnare a cercetărilor de teren, dar și o sistematizare a cercetărilor vechi; ele au fost interpretate prin prisma unui demers mixt istorico-arheologic. Astfel, s-au conturat trei grupuri culturale importante, Ferigile, Bârsești și Ciumbrud, interpretate ca fiind expresia arheologică a identității etnice a tracilor, și, eventual, a sciților. Reluarea cercetărilor arheologice în necropola nepublicată de la Bârsești permite o nouă abordare a acestui monument funerar, mai precis studierea interdisciplinară a tumulilor și a întregului spațiu funerar în contextul paleogeografic specific Hallstatt-ului târziu; 
f. Scop: cercetarea își propune înțelegerea structurii necropolei de la Bârseşti, a modului de viață al populației respective în comparație cu cel al populațiilor de la Ferigile și Ciumbrud, prin realizarea unui studiu paleoantropologic comparativ al celor trei necropole și al tumulilor ca expresie socială a comunităților care i-au înălțat. Analiza descoperirilor funerare hallstattiene târzii de la Dunărea de Jos urmărește precizarea cronologiei interne a necropolelor de la Bârsești, Ferigile și a celor din grupul Ciumbrud. Cercetarea obiceiurilor funerare își propune înțelegerea modului de constituire și reprezentare a identităților micro- și macroregionale într-o perioadă de cristalizare a unor structuri politice vag conturate în izvoarele antice;
g. Material şi metode de lucru: studiul palinologic al platoului Dumbravă de la Bârsești; cartarea detaliată a suprafeței funerare; prospectarea geomagnetică și georadar a suprafeței necropolei; restaurarea materialelor arheologice de la Bârsești; analiza necropolelor de la Bârsești, Ferigile și Gogoșu; cercetări paleoantropologice ale populației acestor necropole, inclusiv mobilitatea şi dieta alimentară; cercetare arheozoologică; datări cu radiocarbon; studiul structurilor sociale reflectate în grupele de morminte hallstattiene târzii;
h. Rezultate scontate: întocmirea secvenței palinologice a platoului Dumbravă, topografia, structura şi dezvoltarea necropolei de la Bârseşti, analiza antropologică şi arheologică a materialelor de la Ferigile, Bârsești, Tigveni şi a celor din mormintele de tip Ciumbrud, pentru a putea stabili asemănările şi diferențele între populațiile necropolelor respective;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Emilian Teleaga – publicarea monografică a necropolelor de epoca bronzului și prima epocă a fierului de la Bârsești (termen final 2021); participare la cercetări de teren (2020); 
j. Colaborări în ţară: Vasilică Istrate (Facultatea de Geografie și Geologie a Universității „Alexandru Ioan Cuza”), dr. Mihai Constantinescu (Institutul de Antropologie „Francisc I. Rainer”, București), Mihaela Culea, Ştefana Stoica;
k. Colaborări în străinătate: Firma Posselt & Zickgraf Prospektionen; Universitățile din Berna şi din Zürich;
l. Bugetul solicitat: -
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 7

a. Denumire: O arheologie a zonei înalte din Maramureşul istoric
b. Coordonator: dr. Radu-Alexandru Dragoman (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Radu-Alexandru Dragoman (CȘ III); dr. Alexandru Ciornei (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2022;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: spre deosebire de zonele mai joase, mai ales terasele văilor râurilor, zona înaltă din Maramureşul istoric nu a fost deloc cercetată arheologic. Proiectul se înscrie în continuarea cercetărilor etno-arheologice realizate pentru alte zone geografice din România şi Balcani de către John Nandris (Londra) sau a cercetărilor arheologice efectuate în Carpaţii polonezi. Drept urmare, în perioada 2012–2017, cercetările s-au concentrat în zona Pasului Prislop și au dus la identificarea a numeroase situri preistorice (majoritatea atribuite provizoriu paleoliticului/mezoliticului), a unor urme materiale din perioada modernă, a unor ruine din timpul războaielor mondiale, a unor ruine din perioada comunistă, precum și a ruinelor unor stâne; 
f. Scop: 
(1) identificarea şi înregistrarea prin cercetări de suprafaţă a urmelor materiale pre- şi protoistorice din (a) zona Pasului Prislop, (b) Vârfului Geamănul și (c) Vârfului Pietrosu Rodnei şi a relaţiilor dintre aceste urme materiale şi mediul înconjurător; 
(2) documentarea ruinelor din trecutul recent și contemporan – o categorie ignorată până acum de cercetarea arheologică românească – din regiunile menționate; 
(3) documentarea elementelor de arhitectură tradiţională şi a elementelor de cultură materială asociate cu ocupaţiile tradiţionale (argument: în contextul în care impactul modernităţii a dus progresiv la dezintegrarea comunităţilor tradiţionale, documentarea şi înregistrarea arheologică a elementelor de cultură materială vernaculare este absolut necesară);
g. Material şi metode de lucru: înregistrarea sistematică a descoperirilor; efectuarea de sondaje în vederea determinării caracterului depunerilor antropice; documentare fotografică; analiză cartografică; descriere detaliată inspirată din fenomenologia peisajului; analiza materialelor colectate;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: publicarea de rapoarte preliminare şi a unui volum privind vestigiile arheologice din trecutul îndepărtat și din cel recent sau contemporan în contextul lor montan, inclusiv cultura materială vernaculară din aceeaşi zonă; realizarea unei expoziţii de fotografie la Muzeul Județean de Istorie și Arheologie Maramureș;
Radu-Alexandru Dragoman – finalizarea rapoartelor științifice referitoare la cercetările arheologice de teren efectuate în fiecare an; analiza materialelor ceramice preistorice și moderne; analiza structurilor și materialelor din trecutul recent/contemporan; efectuarea de cercetări arheologice de suprafață şi de sondaje în zona Pasul Prislop – Vârful Geamănu și Pietrosu Rodnei (termen final 2022); efectuarea de cercetări arheologice și de suprafață și finalizarea raportului științific referitor la cercetările arheologice de teren efectuate în 2019–2020 (2020);
Alexandru Ciornei – analiza materialelor litice descoperite și identificarea surselor de materie primă; coordonarea cercetărilor privind siturile paleolitice/mezolitice (2022); susținerea unei comunicări privind cercetările geo-arheologice din zona Borșa – Pasul Prislop (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Dan Pop, Marius Ardeleanu, Sorana Ardeleanu (Muzeul Judeţean de Istorie şi Arheologie Maramureş, Baia Mare);
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 8

a. Denumire: PEISAJ FUNERAR LA DUNĂREA DE JOS (MILENIUL VI – JUMĂTATEA MILENIULUI IV A. CHR.)
b. Coordonator: dr. Adina Boroneanț (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adina Boroneanț (CȘ II), dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), Meda Toderaș (CȘ), dr. Raluca Kogălniceanu, Ciprian Sandu (doctorand), Dragoș Nicolae Neagu (doctorand);
d. Termen de realizare: 2023;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: pe durata neo-eneoliticului european există o gamă largă de practici mortuare: primare sau secundare; înhumări individuale în poziții diverse, înhumări multiple, incinerație și descărnare, resturi osteologice umane disparate și, de multe ori, în contexte nefunerare. Proiectul își propune un studiu aprofundat asupra peisajului funerar în zona Dunării de Jos pe durata mileniilor șase și cinci și prima jumătate a mileniului patru (a. Chr.). Pentru realizarea unui studiu interpretativ corect şi coerent ar fi necesară o examinare atentă, completă şi diferenţiată a respectivelor descoperiri, fiecare dintre acestea reprezentând un caz aparte, care poate fi interpretat într-o manieră diferită. Unul dintre cele mai mai importante aspecte ale problematicii înmormântărilor și oaselor umane izolate/dispersate îl constituie manipularea deliberată a resturilor osteologice umane de către respectivele comunităţi preistorice. Această practică trebuie privită şi analizată din perspectiva cauzalităţii şi semnificaţiilor, atât într-un context cultural, cât şi social, ideologic sau religios, atât la nivel individual, cât şi colectiv. Totodată, trebuie precizat că practica de manipulare şi depozitare post-mortem a oaselor umane nu mai poate fi limitată, ca formă de manifestare contextuală şi comportamentală, doar la spaţiul domestic din aşezări. Nu rareori, resturile osteologice umane dispersate sau izolate sunt prezente atât în aşezări, cât şi în necropole. Din perimetrul zonelor funerare provin uneori dovezi bine documentate stratigrafic, cronologic şi contextual, privind existenţa unor proceduri deliberate de extragere din morminte a anumitor elemente anatomice, care ulterior sunt manipulate atât în spaţiul domestic, cât şi în cel funerar. În aceste condiţii, multe dintre descoperirile anterioare necesită o reevaluare atentă, la nivel de interpretare a semnificaţiilor şi cauzalităţii, evident, în limita datelor stratigrafice, contextuale, cronologice şi antropologice existente.
f. Scop: proiectul își propune o reluare a acestei problematici în cazul unor situri importante din zona de interes. Un prim lot de situri selectate este prezentat mai jos. În măsura identificării altor potențiale situri accesibile, acestea vot fi integrate listei inițiale. 
•	Trestiana (colecția osteologică la Centrul de Studii Antropologice „Olga Necrasov”, Iaşi, materiale arheologice la Muzeul din Bârlad);
•	Gura Baciului (colecția osteologică la Centrul de Studii Antropologice „Olga Necrasov”, Iaşi, materiale arheologice la Muzeul Național de Istorie a Transilvaniei);
•	Cârcea (colecția osteologică la Institutul de Antropologie „Francisc I. Rainer”, București, materiale arheologice la Muzeul Olteniei);
•	Cernavodă – Columbia D (colecția osteologică la Centrul de Studii Antropologice „Olga Necrasov”, Iaşi, materiale arheologice la Institut şi Muzeul de Istorie Națională și Arheologie Constanța);
•	Cernica (colecția osteologică la Centrul de Studii Antropologice „Olga Necrasov”, Iaşi, materiale arheologice la Muzeul Municipiului București);
•	Radovanu-La Muscalu (o parte a colecției osteologice la Centrul de Tracologie, materiale arheologice la Institut);
•	Chirnogi – Terasa Rudarilor, Chirnogi – Şuviţa Iorgulescu, Sultana – Valea Orbului (colecții osteologice la Centrul de Studii Antropologice „Olga Necrasov”, Iaşi; materiale arheologice la Muzeul Civilizației Gumelnița din Olteniţa);
•	Dridu, Ostrovul Corbului (colecții osteologice la Centrul de Studii Antropologice „Olga Necrasov”, Iaşi, materiale arheologice la Institut)
•	Vărăşti (colecţia osteologică la Institutul de Antropologie „Francisc I. Rainer”, Bucureşti, materiale arheologice la Institut)
În cazul acestor situri, se va proceda la analiza practicilor funerare (manipularea primară şi/sau secundară a oaselor, poziţie de depunere, orientare, piese de inventar funerar, diferenţiere în funcţie de sex şi vârstă); analiza peisajului funerar (raportul spaţial dintre cei vii şi cei morţi). Studiul antropologic asupra colecțiilor osteologice din siturile amintite se va concentra, dincolo de determinarea sexului și vârstei indivizilor, asupra stării de sănătate și alimentaţiei respectivilor indivizi. În măsura posibilităților, se vor obține noi date 14C și izotopi stabili.
g. Material şi metode de lucru: documentare bibliografică (Adina Boroneanț, Raluca Kogălniceanu, Meda Toderaș), documentare în depozitele arheologice (Adina Boroneanț, Raluca Kogălniceanu), studii osteologice asupra colecțiilor de oase umane și animale (Adrian Bălășescu, colaboratori externi – vezi punctul j), analiza inventarului funerar (litic, ceramic, industria materiilor dure animale – Adina Boroneanț, Raluca Kogălniceanu, colaboratori externi), selecție și prelevare de probe pentru 14C si analize de izotopi stabili (Adina Boroneanț, Adrian Bălășescu, Raluca Kogălniceanu, Angela Simalcsik);
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Adina Boroneanț, Raluca Kogălniceanu, Meda Toderaș, Adrian Bălășescu – documentarea sistematică a siturilor propuse în proiect și a tipurilor de analize/studii ce urmează a fi efectuate, prelevarea de probe pentru 14C (2018–2023); 
Adina Boroneanț – susținerea unei comunicări (2020);
Meda Toderaș – susținerea unei comunicări (2020);
Raluca Kogălniceanu – susținerea a două comunicări, dintre care una la o conferință internațională; publicarea a două studii (2020);
drd. Ciprian Sandu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
drd. Dragoș Nicolae Neagu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: Centrul de Cercetări Antropologice „Olga Necrasov”, Academia Română – Filiala Iaşi (dr. Angela Simalcsik: analiza materialului osteologic), Universitatea „Valahia” Târgovişte (dr. Loredana Niţă: studiul materialului litic, dr. Monica Mărgărit: analiza pieselor din materii dure animale), Institutul de Antropologie „Francisc I. Rainer”, Bucureşti (Mihaela Culea, dr. Andrei Dorian Soficaru: analiza materialului osteologic), Muzeul Civilizației Gumelnița, Oltenița (Mădălina Dimache – contextualizarea materialului arheologic), Muzeul Municipiului București (Mirela Vintilă – contextualizarea materialului arheologic), Muzeul Național de Istorie a Transilvaniei, Cluj-Napoca, Muzeul Olteniei, Craiova;
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 9

a. Denumire: MATERIALUL LITIC CIOPLIT DIN AȘEZĂRILE DE PE VALEA DUNĂRII DE LA CĂSCIOARELE, GUMELNIȚA, VITĂNEȘTI ȘI RADOVANU
b. Coordonator: dr. Roxana Dobrescu (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Roxana Dobrescu (CȘ I);
d. Termen de realizare: 2018–2022 (etapă);
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: 
Căscioarele (jud. Călărași). Tell. Săpături: Gh. Ștefan 1925, Vl. Dumitrescu 1962–1964, S. Marinescu-Bîlcu 1964–1968. Publicații: Gh. Ștefan, Les fouilles de Căscioarele, Dacia II, 1925, p. 146-151; S. Marinescu-Bîlcu, Un « atelier » néolithique pour la taille de hache en silex, AR, XXVIII, 1965, 1, p. 48-53; Vl. Dumitrescu, Principalele rezultate ale primelor două campanii de săpături din așezarea neolitică tîrzie de la Căscioarele, SCIV, 16, 2, 1965, p. 225–227.
Gumelnița (jud. Călărași). Tell. Săpături: Vl. Dumitrescu 1924–1925, 1960. Publicații: Vl. Dumitrescu, Découvertes de Gumelnița, Dacia I, 1924, p. 325-329; Vl. Dumitrescu, Fouilles de Gumelnița, Dacia II, 1925, p. 44–50; Vl. Dumitrescu, Sondajul stratigrafic din 1960, SCIV 17, 1, 1966, p. 57–59.
Vitănești (jud. Teleorman). Tell. Săpături: Radian Andreescu (1993–prezent). Cercetările arheologice au identificat la baza tell-ului o primă fază de locuire, corespunzătoare începutului culturii Gumelnița. Peste această primă locuire se află un nivel de sedimente naturale gros de peste 1,5 m. Deasupra acestui nivel se află a doua fază de locuire a tell-lui, cu un nivel consistent, de circa 4 m grosime, care cuprinde fazele Gumelnița A2 și Gumelnița B1. A fost cercetat ultimul nivel de locuire al așezării, Gumelnița B1 (cca. 4300–4000 BC), cu nouă construcții cu un bogat inventar, peste 11.000 de piese, din care peste 7000 sunt din piatră (7000 silex+400 piatră!!). Publicații: R. R. Andreescu, P. Mirea, Şt. Apope, Cultura Gumelniţa în vestul Munteniei. Aşezarea de la Vităneşti, jud. Teleorman, CA 12, 2003, p. 71–88; R. R. Andreescu, P. Mirea, K. Moldoveanu, I. Torcică, Noi descoperiri în aşezarea gumelniţeană de la Vităneşti „Măgurice”, BMJT 1, 2009, p. 75–92.
Radovanu (jud. Călărași). Săpături Eugen Comșa: 1960–1961, 1963–1990. Trei niveluri de locuire atribuite fazei IV Spanțov și un nivel superior de tranziție de la Boian la Gumelnița. 
f. Scop: materialul litic cioplit este, în majoritatea lui, inedit. Proiectul își propune studiul acestui material și interpretarea lui din punct de vedere tehno-tipologic. De asemenea, proiectul urmărește identificarea materiilor prime și a surselor de aprovizionare din aceste așezări situate în valea Dunării;
g. Material şi metode de lucru: materialul se află în depozitele Institutului, ale Muzeului Civilizației Gumelnița – Oltenița și ale Muzeului Județean Teleorman – Alexandria. În paralel cu lucrul pe materialul litic, se vor face prospecțiuni de teren în vederea determinării surselor de materii prime;
h. Rezultate scontate: punerea în circuitul științific a materialului litic cioplit din nivelurile Boian și Gumelnița, completarea tabloului vieții cotidiene a comunităților eneolitice din a doua jumătate a mileniului V în spațiul văii Dunării; 
i. Valorificarea rezultatelor: studii sau volum;
Roxana Dobrescu – studierea materialului litic (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Radian Andreescu, dr. Mihai Florea, dr. Constantin Haită (Muzeul Național de Istorie a României), Mădălina Dimache (Muzeul Civilizației Gumelnița, Oltenița), Pavel Mirea (Muzeul Județean Teleorman, Alexandria);
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 10

a. Denumire: STRUCTURI ECONOMICE, TEHNOLOGICE ȘI CULTURALE LA COMUNITĂȚILE NEOLITICE DIN DOBROGEA DE noRD – RELECTURA COLECȚIILOR BERCIU ȘI INTEGRAREA NOILOR DATE DE TEREN
b. Coordonator: dr. Adrian Bălăşescu (CȘ II);
Proiectul este integrat proiectului internaţional Structures économiques, technologiques et culturelles des communautés néolithiques Hamangia de Dobroudja du nord – relecture des collections Berciu et nouvelles données de terrain. Coordonator: dr. Laurent Carozza (CNRS Toulouse, Franța);
c. Colectivul de cercetare: dr. Roxana Dobrescu (CȘ I – arhive), dr. Adrian Bălășescu (CȘ II – arheozoologie), dr. Gabriel Vasile (CȘ III – antropologie), dr. Cristian Ștefan (muzeograf I A – arhive), Mihaela Golea (carpologie);
d. Termen de realizare: 2019–2021;  
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: din punct de vedere istoric, tranziția spre neolitic constituie o perioadă fundamentală, în timpul căreia omul modifică relațiile sale cu mediul, pentru a stabili o economie fondată pe creșterea animalelor și a plantelor. Mijloacele prin care omul ajunge la acest scop sunt extrem de variate, deoarece, în perioada menționată, toate componentele antroposistemului se modifică. În acest context, studiile arheologice inter- și pluridisciplinare permit cercetarea ritmurilor de emergență ale noutăților tehnico-economice neolitice. Din acest punct de vedere, Dobrogea prezintă o situație originală. Este foarte important să înțelegem geneza fenomenului primului eneolitic din Dobrogea, iar o contribuție majoră o are studiul culturii Hamangia. Încă din anii ʾ60 ai secolului trecut, D. Berciu a arătat, prin cercetările sale, dar și prin publicații, că litoralul actual al Mării Negre se constituie într-un creuzet al societăților eneolitice din cursul mileniilor VI–V î.e.n (D. Berciu, Aşezarea neolitică de la Baia-Hamangia, SCIV 6, 1955, 3-4 și Cultura Hamangia, Bucureşti, 1966). Dacă săpăturile recente de la Cheia au permis o reînnoire a datelor privind cultura Hamangia, colecțiile arheologice obținute în urma săpăturilor și cercetărilor lui D. Berciu rămân, încă, parțial inedite sau studiate. În ciuda diferențelor de metodologie de investigare din anii 1950–60, calitatea cercetărilor de teren realizate de D. Berciu permite studierea acestui material și a arhivelor cercetărilor de teren. Obiectivul principal este de a relua studiul acestei colecții, printr-o serie de metode moderne, și mai ales prin studii tehnologice și arheometrice de o manieră complexă.
f. Scop: sporirea informaţiei arheologice inter- și pluridisciplinare, analize şi concluzii la nivelul cunoştinţelor actuale;
g. Material şi metode de lucru: depozitele Institutului – colecțiile arheologice cercetate de D. Berciu de la Ceamurlia de Jos și Baia Golovița (D. Berciu 1966). Un prim pas îl reprezintă realizarea unei baze de date cu materialele (ceramică, oase, piese litice, etc) disponibile în depozitele Institutului, corelate cu informațiile din arhive. Într-o a doua etapă, se va relua studiul acestei colecții din toate punctele de vedere (tipologie, fotografiere, cuantificare, datări 14C etc.)
h. Rezultate scontate: anual se va depune un raport în care se va specifica stadiul avansării proiectului. Arhivele numerice (fotografiile) și baza de date vor fi depuse la Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan”. Echipa de cercetare se angajează să realizeze inventarul complet și recondiționarea acestor colecții după normele Institutului. 
i. Valorificarea rezultatelor: 
Adrian Bălășescu, Roxana Dobrescu, Mihaela Golea, Cristian Eduard Ștefan, Gabriel Vasile – realizarea unui volum care se va referi la studiul colecțiilor lui Dumitru Berciu (2023); 
j. Colaborări în ţară: dr. Cristian Micu (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea – tipologie, cronologie), dr. Sorin Ailincăi (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale, Tulcea – tipologie ceramică), Florian Mihail (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea – tehnologie litică), dr. Valentin Radu (Muzeul Național de Istorie a României – paleoihtiologie, paleoeconomie animalieră), dr. Florica Mățău (Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași – arheomateriale), dr. Constantin Haită (Muzeul Național de Istorie a României – petrografie, originea materiilor prime), laboratorul de la Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizică şi Inginerie Nucleară „Horia Hulubei”, București pentru datări 14C;
k. Colaborări în străinătate: dr. Albane Burens (CNRS – tehnologie ceramică), dr. Laurence Manolakakis (CNRS – materii prime litice), dr. Noëlle Provenzano (CNRS – industria materiilor dure animale), dr. Sylvie Philibert (CNRS – traseologie litică, funcția utilajului litic), laboratorul din Poznan pentru datări 14C; 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: proiectul Ministère de l'Europe et des Affaires étrangères, mission archéologique franco-roumaine « Archéologie du delta du Danube », International Research Project (IRP) GOCHE, proiectele UEFISCDI BioMapPrehist și PATCULT#RO.

PROIECTUL NR. 11

a. Denumire: MORMINTE CU CARE DIN EPOCA FIERULUI ÎN SUD-ESTUL EUROPEI   
b. Coordonator: dr. Emilian Teleaga (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Emilian Teleaga (CȘ II) (vezi punctele j-k);
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: din cauza dificultăților tehnice legate de restaurarea carelor din mormintele din epoca fierului descoperite în sud-estul Europei, acestea sunt cunoscute numai prin rapoarte preliminare. În anul 2006, au fost documentate mormintele de la Somlóvásárhely, Miskolc-Diosgyör, Gyöngyös şi parţial Szentes–Vekerzug şi Balsa (Ungaria), parţial inventarul Tumulului 2 de la Vraca – Mogilanskata Mogila şi Strelča (Bulgaria), parţial mormintele tumulare de la Atenica (Serbia), Peretu, Toarcla, Vurpăr, Cugir (România). Documentarea s-a completat în 2009 și a fost finalizată în 2011; 
f. Scop final: cunoaşterea formelor de care din sud-estul Europei şi interpretarea fenomenului mormintelor cu care din aceastã regiune; publicarea mormintelor cu care în seria „Monographien des Römisch-Germanischen Zentralmuseums” Mainz;
g. Material şi metode de lucru: documentarea mormintelor cu care în muzeele respective; săpături de control la Atenica; analizele tehnice ale unor piese de car în laboratoarele Römisch-Germanisches Zentralmuseum, Mainz; restaurarea unor care în laboratoarele RGZM, Mainz; analize arheozoologice şi antropologice, prin metode convenţionale, ale resturilor osteologice; analize genetice şi prin metoda izotopilor de stronţiu;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Emilian Teleaga – publicarea volumului Studien zur Eisenzeitlichen Archäologie Thrakiens, vol. 3/2, Studien zu den Wagengräbern des Thrakischen Typs aus Strelča, Vraca und Zdanec (în colaborare cu Adrian Bălășescu, Antje Büttner-Teleaga, Andrei Dorian Soficaru, Mihai Constantinescu, W. Schoh); publicarea volumului Studien zur Eisenzeitlichen Archäologie Thrakiens, vol. 4, Studien zu den La-Tène-zeitlichen Wagengräbern Südosteuropas (în colaborare cu Adrian Bălășescu, Antje Büttner-Teleaga, Andrei Dorian Soficaru, W. Schoh) (2020); 
j. Colaborări în ţară: dr. Andrei Dorian Soficaru (Institutul de Antropologie „Francisc I. Rainer”);
k. Colaborări în străinătate: prof. dr. Markus Egg, dr. M. Schönfelder (Römisch-Germanisches Zentralmuseum, Mainz), dr. N. Torbov (Muzeul Vraca);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: finanțare a fundației Humboldt, pentru publicare.

PROIECTUL NR. 12

a. Denumire: STUDII DE ARHEOLOGIA GENURILOR
b. Coordonator: dr. Nona Palincaş (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Nona Palincaş (CȘ II);
d. Termen de realizare: 2021;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: arheologia genurilor este un domeniu de studiu apărut în Occident la sfârşitul anilor '70 şi devenit, între timp, domeniu distinct în arheologie. Acest fapt este recunoscut inclusiv prin organizarea unui grup de lucru – Archaeology and Gender in Europe (AGE) – în cadrul Asociaţiei Europene a Arheologilor (EAA) (http://www.archaeology-gender-europe.org/actions.html). Primele studii de gen din România au fost publicate de Nona Palincaș cu începere din 2005, dar, în ansamblu, domeniul este slab reprezentat în arheologia românească, indiferent dacă se referă la studii de gen din societăţi trecute sau din prezent;
f. Scop: continuarea studiilor de gen prin studii de caz din preistoria României şi europeană mai ales sub aspectul materialităţii relaţiilor de gen; realizarea de publicaţii cu vizibilitate internaţională;
g. Material şi metode de lucru: studiile de caz vor fi selectate în funcţie de accesul la materiale şi documentaţie, dar şi de evoluţia discuţiei internaţionale în materie;
h. Rezultate scontate: vezi punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Nona Palincaș – finalizarea editării unui volum pe baza Atelierului AGE de la Lisabona, 19–20 octombrie 2017, editori: Ana Cristina Martins (Lisabona) şi Nona Palincaş (2020); realizarea unui volum co-editat cu Silvia Tomaškova (USA) in memoriam Joan Gero (2021); 
j. Colaborări în ţară: -
k. Colaborări în străinătate: dr. Ana Cristina Martins (Institute of Contemporary History-New University of Lisbon – CEHFCi-University of Évora), prof. dr. Silvia Tomaškova (University of North Carolina, USA);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 13

a. Denumire: INVESTIGAȚII ARHEOMETRICE ASUPRA CERAMICII, PIGMENȚILOR ȘI OBIECTELOR DE PIATRĂ DESCOPERITE ÎN SITURI PREISTORICE DIN ROMÂNIA
b. Coordonator: dr. Radu Băjenaru (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Radu Băjenaru (CȘ I), dr. Roxana Dobrescu (CȘ I), dr. Vlad Vintilă Zirra (CȘ II), dr. Adina Boroneanţ (CȘ II), dr. Anca-Diana Popescu (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în România, mai ales în ultimii 15 ani, graţie dotărilor cu aparatură de ultimă generaţie a laboratoarelor de specialitate, al interesului crescut faţă de investigaţiile arheometrice, ca şi a colaborărilor cu parteneri externi, numărul şi calitatea investigaţiilor fizico-chimice asupra sedimentelor şi artefactelor preistorice de lut ars au sporit semnificativ. Sunt avute în vedere aici, în special, datările prin metoda termoluminiscenţei pentru epoca paleolitică şi analizele de compoziţie asupra ceramicii neo-eneolitice. Toate aceste analize şi rezultate au însă un caracter „autonom”, neexistând deocamdată propuneri de integrare şi de interconectare a datelor obţinute pe epoci şi regiuni;
f. Scop: efectuarea unui spectru larg de analize asupra ceramicii şi altor structuri preistorice de lut ars, asupra obiectelor de piatră şi pigmenților: structurale (analiză XRD), morfologice (microscopie SEM – analiză elementală şi optică), analiză termică (DTA/TG), spectroscopie Raman, termoluminiscenţă. În acest sens, vor fi alcătuite eşantioane relevante din situri preistorice importante, pe epoci şi regiuni, începând cu paleoliticul superior (pentru termoluminiscenţă) şi neoliticul timpuriu (sfârşitul mileniului al VII-lea), până la cucerirea romană (secolul I p. Chr.). Eşantionarea va fi stabilită în aşa fel încât datele să poată fi integrate şi interconectate într-un tablou mai larg, ce va permite concluzii viabile cu privire la evoluţia, constantele şi particularităţile proceselor tehnologice de realizare a ceramicii şi a celorlalte structuri de lut ars, natura pigmenților folosiți, detectarea unor eventuali compuşi organici şi metalici prezenți pe suprafața obiectelor de lut şi piatră;
g. Material şi metode de lucru: documentare bibliografică, cercetare de teren, documentare în depozitele arheologice, eşantionare, analize de tehnologie şi compoziţie în laboratoarele Institutului Naţional de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizica Materialelor, Măgurele – București;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: se va continua procesul de selectare şi eşantionare a probelor pentru investigaţii fizico-chimice complexe. 
Radu Băjenaru – continuarea prelevării de probe din situri arheologice de epoca bronzului, în funcție de rezultatele obținute anterior; susținerea unei comunicări; prezentarea unui raport preliminar al rezultatelor obținute (2020)
Adina Boroneanț – continuarea prelevării de probe din situri arheologice, în funcție de rezultatele obținute anterior; susținerea unei comunicări; prezentarea unui raport preliminar al rezultatelor obținute (2020);
Anca-Diana Popescu – selectarea fragmentelor ceramice eneolitice şi din epoca bronzului, cu decor pictat sau încrustat, pentru a fi supuse analizelor fizico-chimice în vederea determinării compoziţiei pastei şi a pigmenţilor folosiţi; redactarea unui studiu (în colaborare) (2020);
Vlad V. Zirra – publicarea unui studiu de prezentare a investigațiilor inițiale, preliminare (2020);
j. Colaborări în ţară: Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizica Materialelor, Măgurele – București: dr. Mihai Secu (CȘ I, responsabil de proiect din partea INCDFM);
k. Colaborări în străinătate:
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 14

a. Denumire: STUDII DE ARHEOMETRIE: CERAMICĂ ȘI DATARE CU RADIOCARBON
b. Coordonator: dr. Nona Palincaş (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adrian Ioniţă (CȘ I), dr. Daniela Marcu Istrate (CȘ I), dr. Nona Palincaş (CȘ II), dr. Radu-Alexandru Dragoman (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2022;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în timp ce în SUA, încă din anii 1950, şi în Occidentul Europei, din anii 1970, studiile de arheometrie au devenit o parte obişnuită a oricărui proiect de arheologie (e.g., în Danemarca zilelor noastre orice săpătură preventivă are 10% din buget alocat automat pentru „ştiinţă”), în România, arheometria nu are finanţare decât în mod excepţional şi este redusă la un număr infim de specialişti în comparaţie cu vastitatea domeniului. Ca urmare, se practică ocazional, este redusă la subiecte mici, se bazează în principal pe iniţiative personale şi relaţii la nivel inter-uman, şi numai excepţional la nivel de instituţii. Majoritatea încercărilor de analize arheometrice se lovesc de problema specialiştilor din ştiinţele naturii, care nu înţeleg problematica arheologică, şi a arheologilor, care nu cunosc metodele de bază din arheometrie şi ca urmare nu pot operaţionaliza în termenii ştiinţelor naturii ceea ce doresc să afle prin analizele de arheometrie. Chiar în aceste condiţii, în ultimii ani s-au făcut o serie de mici progrese relevante pentru prezentul proiect: organizarea la IFIN–HH a unui Laborator de datare cu 14C (RO-AMS), precum şi oferta de gratuitate la IFIN–HH şi INCDFM pentru unele analize ce ţin de arheometria ceramicii, în condiţii de colaborare. Pe baza lor, s-au şi făcut în ultimii doi ani o serie de analize preliminare de către membrii colectivului de cercetare propus aici şi colaboratorii de la IFIN–HH şi INCDFM. Ca urmare, în stadiul actual, se pot aborda o serie de studii de caz, dar avem nevoie şi de documentare şi dezvoltare experimentală pentru a extinde spectrul analizelor;
f. Scop: documentarea cu privire la metodele actualizate în arheometria ceramicii şi actualizarea cunoştinţelor în materie de datare cu radiocarbon; studii de caz de arheometria ceramicii şi de datare cu radiocarbon;
g. Material şi metode de lucru: 
Materialele avute în vedere sunt ceramica (i.e., orice produs din lut, inclusiv materiale de construcţii şi pigmenţii asociaţi) şi materialele databile cu radiocarbon (lemn, os, mortar).
Pentru ceramică, metodele probabil accesibile în viitorul apropiat sunt: PIXE (emisie de raze X indusă prin excitare cu fascicul de protoni), PIGE (emisie de raze gama indusă prin excitare cu fascicul de protoni), pXRF (fluorescenţă de raze X, portabil), XRD (difracţie de raze X), SEM (microscopie electronică de baleiaj) completată cu EDS (spectroscopia de radiaţie emisă) şi analiză cu fascicul de ioni (FIB), spectroscopie de infraroşu şi Raman cu transformată Fourier (FT-IR şi FT-Raman), analiza termogravimetrică (TGA) şi analiza termică diferențială (DTA). Metodele se vor aplica în funcţie de logica studiilor de caz şi de posibilităţile de acoperire a costurilor de către parteneri.
Datarea se concentrează pe metoda radiocarbon, incluzând – în măsura posibilului – analizele asociate de dietă pe bază de izotopi stabili. 
h. Rezultate scontate: studii de caz care să ajute interpretarea arheologică; creșterea gradului de familiarizare a arheologilor cu arheometria;
i. Valorificarea rezultatelor:
Nona Palincaș – redactarea unui studiu privind datarea cu radiocarbon şi analize fizico-chimice pe piesele de chihlimbar din Peştera Cioclovina cu Apă, com. Boşorod, jud. Hunedoara – locuirea de epoca bronzului (2021); continuarea analizelor fizico-chimice pentru 18 probe (2020), în cadrul redactării studiului despre pigmenţii de pe ceramica şi elementele de arhitectură din aria Wietenberg (finalizare 2022); finalizarea unui studiu despre pigmenţii de pe ceramică din Bronzul târziu din sudul României (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Tiberiu Sava, dr. Mihai Straticiuc, dr. Mihaela Manea, dr. Corina Simion, dr. Dragoş Mirea (Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizică și Inginerie Nucleară „Horia Hulubei”); dr. Alin Velea (Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizica Materialelor, Măgurele–București); dr. Mihai Rotea (Muzeul Naţional de Istorie a Transilvaniei, Cluj-Napoca), dr. Ion Dumitrescu (Muzeul Judeţean Argeș); dr. Antoniu Marc și dr. Cătălin Rișcuța (Muzeul Civilizației Dacice și Romane, Deva);
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 3

a.	Denumire: CIVILIZAŢIA GRECO-ROMANĂ ÎN ZONA DANUBIANO-PONTICĂ 
b.	Coordonator: dr. Constantin C. Petolescu, prof. univ., membru corespondent al Academiei Române 
c.	Scop: continuarea unor cercetări pe probleme şi perioade insuficient cunoscute; racordarea la nivelul european a metodologiei, problematicii şi publicării
d.	Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi monografii
e.	Modul de valorificare a rezultatelor: comunicări, rapoarte de săpătură, studii parţiale şi monografice publicate în ţară şi în străinătate
f.	Durata: permanent
g.	Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte permanente

PROIECTUL NR. 1 

a. Denumire: CETĂŢILE GRECEŞTI DIN DOBROGEA ŞI TERITORIILE LOR
b. Coordonator: prof. univ. dr. Alexandru Avram (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: prof. univ. dr. Alexandru Avram (CŞ I), dr. Mircea Victor Angelescu (CŞ III), dr. Valeriu Sîrbu (CȘ I), dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CŞ I), dr. Mihaela Mănucu-Adameşteanu (CŞ II, asociat), dr. Iulian Bîrzescu (CŞ II), dr. Irina Achim (CŞ III), dr. Mircea Dabîca (CŞ III), dr. Virgil Apostol (CŞ III), dr. Letiția Nistor (CȘ III), dr. Theodor Isvoranu (CŞ III), dr. Florina Panait-Bîrzescu (CȘ III); 
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent, fiind vorba de şantiere pilot ale cercetării arheologice româneşti, iar unul dintre ele, Histria, este inclus şi în Lista Patrimoniului Cultural European (din  2007);
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: 
Histria – iniţiat în 1914 şi aflat permanent sub conducerea Institutului de Arheologie din București, proiectul de cercetare arheologică a produs un număr enorm de publicaţii sub formă de cărţi (mai ales seria monografică Histria, ajunsă deja la 15 volume), studii, note, rapoarte, ghiduri turistice şi prezentări pe web, care ilustrează cele mai variate aspecte ale unei vieţuiri de peste 1500 ani. 
Argamum (Orgame) – inițiat în 1965 de către Institutul de Arheologie din București, şantierul arheologic a fost preluat în 1985 de Muzeul „Delta Dunării”, Tulcea, a revenit la Institutul de Arheologie în 1994 (responsabil dr. Mihaela Mănucu-Adameşteanu) şi a fost reluat în 2012 de Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion” (fostul muzeu „Delta Dunării” Tulcea). Proiectul de cercetare arheologică (coordonat constant de Institutul de Arheologie din București, indiferent de instituţia care a exercitat gestiunea şantierului) s-a materializat în numeroase publicaţii sub formă de cărţi (trei volume în cadrul seriei monografice Orgame/Argamum), rapoarte preliminare, studii parțiale şi prezentări pe web. În cadrul proiectului Orgame/Argamum, între 2010–2012, Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan” din București a avut protocol de colaborare cu Universitatea Aix-en-Provence–Marseille cu tema Orgame/Argamum: nécropole et territoire (co-directori: Alexandre Baralis, Mihaela Mănucu-Adameşteanu, Vasilica Lungu). Se impune în momentul de faţă realizarea unui inventar minuțios al întregii documentații. 
Callatis – săpăturile începute în 1915 s-au derulat, cu întreruperi, până în anul 1940, rezultatele lor fiind publicate mai ales sub forma unor rapoarte de săpătură apărute în revista Dacia. Necropola din epoca romană târzie a fost cercetată sistematic și publicată, sub forma unei monografii, în anul 1980, de către Constantin Preda. Suprapunerea vestigiilor antice de orașul modern Mangalia a impus cercetarea mai ales prin săpături de salvare, ale căror rezultate au fost publicate sub forma unor studii, apărute cu precădere în revista Pontica. Inscripţiile au fost publicate în anul 1999 de către Alexandru Avram (ISM III).
f. Scop: cunoaşterea evoluţiei celor patru situri, care reprezintă cele mai vechi oraşe de pe teritoriul României, de la fondare (sec. al VII-lea a. Chr.) până la încetarea locuirii (sec. al VII-lea p. Chr.): Histria, Orgame, Callatis, Tomis; integrarea rezultatelor cercetărilor în cunoştinţele generale despre evoluţia civilizaţiei greco-romane; continuarea cercetărilor arheologice; studii de sinteză cu caracter istoric sau paleoambiental;
g. Material şi metode de lucru: săpături arheologice; studiul şi documentarea materialelor arheologice (ceramică, piese de arhitectură, fragmente sculpturale, monede, inscripţii etc.) din depozite, însoţite, pe cât posibil, de reconstituirea contextelor; confruntarea cu izvoarele epigrafice contemporane; analize arheometrice; cercetări interdisciplinare; completarea documentației topografice şi de arhitectură realizate pe teren;
h. Rezultate scontate: vezi punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor: volume sau părţi de volume din seria monografică Histria, studii și comunicări; studii interdisciplinare privitoare la vestigiile funerare ale anticului Callatis, săpături arheologice sistematice în doi tumuli impozanți – Movila Documaci și Movila Neptun, prezentarea unui proiect de conservare a ansamblului funerar din Movila Documaci, publicarea unui studiu de sinteză privitor la Movila Documaci.
Alexandru Avram – participare la cercetări de teren la Histria, dacă se va primi finanțare (coresponsabil de șantier) (2020); 
Mircea Angelescu – continuarea asigurării actualizării aplicaţiei realizate prin tehnologia GIS pentru inventarierea spaţială a săpăturilor, prin transpunerea şi corelarea informaţiilor conținute de ridicările topografice, și a bazelor de date, care să permită reprezentarea vizuală simultană a hărţilor şi a conţinutului lor tematic (relief, ape, unităţi administrative, descoperiri arheologice pentru fiecare epocă istorică etc.) și a informaţiilor referitoare la amplasamentul şi distribuţia geografică a săpăturilor arheologice şi a monumentelor din cadrul sitului arheologic Histria; realizarea unei aplicații GIS pentru Platoul din vestul cetății care să integreze datele publicate despre totalitatea săpăturilor efectuate; actualizarea bazei de date a şantierului arheologic Histria prin integrarea datelor obţinute în urma cercetării arheologice; transpunerea şi corelarea bazelor de date cu informaţiile topografice, în cadrul unei aplicaţii realizate prin tehnologia GIS, pentru partea de sud a cetăţii; continuarea identificării ștampilelor de epocă greacă, în vederea publicării; participare la cercetări de teren la Histria, dacă se va primi finanțare (coresponsabil de șantier); redactarea a două studii despre probleme de urbanism și incintele de la Histria (2020); 
Irina Achim – continuarea cercetărilor de teren în aria Basilicii cu criptă de la Histria, dacă se va primi finanțare; susținerea unei comunicări privind descoperirile ceramice din sectorul Basilica cu criptă din campania 2018 (în colaborare cu Alina Mușat Streinu); redactarea unui studiu referitor la rezultatele campaniei 2018 din sectorul Basilica cu criptă (în colaborare cu Alina Mușat Streinu și Mihai Dima) (2020); 
Mircea Dabîca – finalizarea studiului Opaițe romane descoperite în Sectorul Sud de la Histria (în colaborare cu Florin Topoleanu și Ionuț Bocan); participare la cercetări de teren, dacă se va primi finanțare (2020); 
Iulian Bîrzescu – susținerea unei comunicări și predarea la tipar a unui studiu (2020); participare la cercetări de teren la Histria – Zona Sacră (Sanctuarul din nord-estul cetății), în cadrul temei Sanctuarul din nord-estul cetății (2020); în cadrul temei Histria în epoca arhaică se va studia topografia Histriei în perioada arhaică, se vor rediscuta topografia și peisajul din jurul cetății, se va analiza relația dintre mediul înconjurător și comunitatea histriană în epoca arhaică (folosirea resurselor din teritoriu, date privind populația Histriei), se vor efectua săpături, carotări, studii de mediu și cercetări geofizice, se va continua studiul ceramicii arhaice și clasice timpurii de la Histria, aflată în depozitele șantierului (2020); 
Valeriu Sîrbu – cercetări de teren la Movila Documaci; publicarea unui studiu despre mormântul elenistic din tumulul de la Neptun (în colaborare cu Dan Ștefan, Magdalena Ștefan, Alexandra Teodor) (2020); 
Florina Panait-Bîrzescu – în cadrul temei Practica dedicatorie la Histria se va continua studiul monumentelor votive descoperite la Histria, în principal al bazelor de statui; continuarea prelucrării lotului de monede provenind din săpăturile anterioare anului 1990 din sectorul T de la Histria (în colaborare cu Theodor Isvoranu și Gabriel Talmațchi); susținerea unei comunicări (în colaborare cu Theodor Isvoranu și Gabriel Talmațchi); publicarea unei contribuții despre statuetele de teracotă de la Histria și Callatis din colecțiile Muzeului din Brăila (2020); 
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol, Letiția Nistor – continuarea cercetării de arhitectură în sectorul Zona Sacră; vezi programul de cercetare al sectorului Arhitectură (termen final 2021); 
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol – redactarea, în vederea publicării, a documentării de arhitectură din ultimele decenii asupra elementelor de urbanism roman de la Argamum; vezi programul sectorului Arhitectură (termen final 2020)
Virgil Apostol – continuarea cercetării de arhitectură în sectorul Poarta Mare-Turnul Mare; continuarea cercetării de arhitectură în sectorul Cartierul de Sud;
j. Colaborări în ţară: Histria – dr. Paul Damian, dr. Adela Bâltâc (Muzeul Național de Istorie a României), dr. Laurențiu Cliante, dr. Gabriel Talmațchi, dr. Irina Sodoleanu (Muzeul de Istorie Naţională şi Arheologie Constanţa), dr. Viorica Rusu-Bolindeţ (Muzeul Naţional de Istorie a Transilvaniei, Cluj-Napoca), dr. Valentin Bottez, dr. Alexandra Ţârlea, dr. Alexandra Lițu (Facultatea de Istorie, Universitatea din București), dr. Mihai Dima (Muzeul BNR), dr. Corneliu Beldiman (Universitatea din Pitești), dr. Andrei Opaiţ (Institutul de Arheologie din Iaşi – pentru studiul ceramicii romane din Zona sacră), dr. Luminița Preoteasa, dr. Alfred Vespremeanu-Stroe, drd. Alina Iancu, dr. Liviu Iancu (Facultatea de Geografie a Universității din București), drd. Florin Ovidiu Botiș (Universitatea Babeș-Bolyai), drd. Brândușa Manea (Universitatea din Iași), dr. Albert Baltreș (Institutul Geologic, București), dr. Cătălin Pavel (Universitatea Ovidius din Constanța); Argamum – dr. Vasilica Lungu (Institutul de Studii Sud-Est Europene), dr. Florin Topoleanu (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion” Tulcea); dr. Mihaela Iacob (Ministerul Culturii şi Identității Naționale), dr. Dorel Paraschiv, dr. George Nuțu, Marian Mocanu (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion” Tulcea), dr. Ștefan Honcu, Sever Boțan (Institutul de Arheologie al Academiei Române – Filiala Iaşi); Callatis – dr. Dan Ștefan, dr. Maria-Magdalena Ștefan (Muzeul Național al Carpaților Răsăriteni Sf. Gheorghe), dr. Valentina Cetean (Institutul Geologic al României, București), arh. Alexandra Teodor (Facultatea de Arhitectură București); dr. Mihai Ionescu, dr. Robert Constantin (Muzeul de Arheologie Callatis, Mangalia);
k. Colaborări în străinătate: Histria – prof. dr. Adam Rabinowitz (University of Texas, Austin); dr. Inga Glusek (Universitatea din Torun), dr. Flint Dibble (American School of Classical Studies, Atena), dr. Sterling Wright (Pennsylvania State University); Argamum – colaborare iniţiată de ICEM (dr. George Nuțu) cu Ludwig-Maximilians Universität München (prof. dr. Bernd Paeffgen); Callatis – dr. Mihail Tarassov, dr. Eugenia Tarassova, dr. Rositsa Titorenkova (Institutul de Mineralogie și Cristalografie al Academiei de Științe a Bulgariei);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: se va depune o cerere la Ministerul Culturii şi Identității Naționale pentru un contract de finanțare pentru cercetare arheologică şi conservare primară.

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: ORAȘUL ROMAN TROPAEUM TRAIANI
b. Coordonator: dr. Alexandru Barnea (prof. univ.);
c. Colectivul de cercetare: dr. Alexandru Barnea (prof. univ.), dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CŞ I), dr. Aurel Vîlcu (CȘ I), dr. Adriana Panaite (CŞ III), dr. Virgil Apostol (CȘ III);
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent, fiind vorba de un şantier pilot al cercetării arheologice româneşti şi şcoală pentru cercetarea arheologică clasică din România;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: cercetarea arheologică desfăşurată anual în situl Tropaeum Traiani (Adamclisi) are ca obiectiv major cunoaşterea monumentelor, topografiei şi tramei stradale aparţinând oraşului roman târziu. Alături de cercetarea basilicilor creştine, în ultimii ani au început să fie cercetate cartiere din diferite sectoare ale cetăţii. În sectorul A, cercetările se desfăşoară în două puncte: primul, imediat la nord de Basilica A – pentru cercetarea anexelor acesteia, iar cel de-al doilea, pe strada AV 1 şi construcţiile adiacente – pentru verificarea traseului străzii şi a tramei stradale din ultima fază de funcţionare a cetăţii. Săpăturile arheologice din această zonă a cetății vor putea pune în valoare în viitor o întreagă insula din orașul roman târziu. De asemenea, acolo unde este posibil, sunt realizate sondaje pentru identificarea structurilor construite existente anterior. În sectorul C, săpăturile arheologice se desfășoară în trei puncte. Primul dintre acestea se concentrează în zona aflată la vest şi la sud de Basilica C, unde au fost reluate săpături mai vechi, care au ca scop verificarea relaţiilor stratigrafice şi topografice între cisterna, basilica şi cartierul roman târziu, precum şi relaţia dintre acestea şi zidul de incintă. De asemenea, acolo unde anterior au fost efectuate investigaţii geo-magnetice, se trece la verificarea acestora prin realizarea de sondaje arheologice. Cercetările din sectoarele C I și C II urmăresc lămurirea mai multor aspecte privind situația stratigrafică şi planimetria edificiilor cercetate, cu precădere a construcției de tip domus, ca şi alte date privind cardo;
f. Scop: continuarea cercetărilor arheologice şi de teren, conservarea descoperirilor, înregistrarea şi interpretarea lor;
g. Material şi metode de lucru: săpături arheologice, reorganizarea şi inventarierea sistematică a depozitelor de sit, cercetări de teren şi sondaje, cartare GIS/GSM a descoperirilor, continuarea înregistrărilor geofizice şi geomagnetice;
h. Rezultate scontate: vezi punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Alexandru Barnea – documentare şi prelucrare de informaţii şi materiale arheologice; continuarea publicării ştiinţifice şi de popularizare a rezultatelor cercetării; continuarea cercetării arheologice în sectoarele A și C, dacă se va primi finanțare (în colaborare cu Adriana Panaite) (2020); 
Adriana Panaite – continuarea cercetărilor arheologice, dacă se va primi finanțare (2020); publicarea unui articol care să cuprindă rezultatele cercetărilor din proiectul Compositional analysis of Roman glass find from Tropaeum Traiani (Adamclisi, Constanța County) and Troesmis (Turcoaia, Tulcea County), Romania (în colaborare cu Roxana Bugoi şi Cristina Alexandrescu); susținerea a două comunicări (2020); 
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol – vezi programul sectorului Arhitectură (termen final 2020);
Virgil Apostol – continuarea colaborării la cercetările de arhitectură;
j. Colaborări în ţară: dr. Ghiorghe Papuc, dr. Gabriel Talmaţchi, dr. Liviu Lungu, Constantin Șova, Marius Lascu (Muzeul de Istorie Naţională şi Arheologie Constanţa), Mihai Severus Ionescu (Craiova), dr. Carol Căpiță (Facultatea de Istorie a Universității București), dr. Robert Constantin, Nicolae Alexandru (Primăria Mangalia), dr. Dan Ștefan (Muzeul Național al Carpaților Răsăriteni Sf. Gheorghe);
k. Colaborări în străinătate: Institutul de Arheologie și Etnologie de la Varșovia al Academiei Poloneze de Științe, în cadrul proiectului comun Pottery in the material culture of the inhabitants of Tropaeum Traiani (2019–2021) ;
l. Bugetul solicitat:
m. Alte subvenţii de cercetare: eventuale finanţări externe prin cooperări internaţionale.

PROIECTUL NR. 3

a. Denumire: Corpus Signorum Imperii Romani România
b. Coordonator general pentru România: dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CŞ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Constantin C. Petolescu (prof. univ., membru corespondent al Academiei Române), dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CŞ II);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: serie iniţiată în 1963 de International Association for Classical Archaeology şi publicată din 1964, însumând peste 97 volume, având drept ţel publicarea şi studierea tipologică, funcţională, cronologică a tuturor descoperirilor de monumente de piatră din epoca romană, purtătoare de reprezentare, de pe teritoriul fostului Imperiu Roman;
f. Scop: realizarea componentei pentru România a proiectului internaţional Corpus Signorum Imperii Romani (http://csircolloquium13.arheomedia.ro/The_Colloquium/Corpus_Signorum_Imperii_Romani);
g. Material şi metode de lucru: documentare (descriere, desene, foto); analize şi studii interdisciplinare asupra materialului litic şi urmelor de policromie; studii comparative asupra iconografiei etc.;
h. Rezultate scontate: catalog; studii de sinteză; 
i. Valorificarea rezultatelor: 
- realizarea mai multor volume referitoare la descoperirile din România, structurate în două serii, dedicate provinciilor Dacia, respectiv Moesia inferior, în limba engleză, franceză sau germană, cu un rezumat cuprinzător în limba română;
- realizarea unor studii în care să fie publicate piese inedite sau re-discutate piese deja publicate;
- întâlniri anuale ale colegilor din România care se ocupă de studiul artei romane provinciale;
Cristina-Georgeta Alexandrescu – stagiu de documentare în Germania (2020); continuarea realizării manuscrisului volumului dedicat monumentelor din nordul Dobrogei (pentru seria Moesia inferior); 
Constantin C. Petolescu, Cristina-Georgeta Alexandrescu – continuarea documentării (2020); continuarea realizării manuscrisului volumului dedicat monumentelor funerare din Dacia inferior (pentru seria Dacia);
j. Colaborări în ţară: muzeele din Tulcea, Mangalia, Constanţa, Drobeta Turnu Severin, Craiova, Caracal, Timişoara; dr. Albert Baltreș (Institutul Geologic al României);
k. Colaborări în străinătate: muzeele din Mainz şi Bonn, Academia Austriacă de Științe, Centre Camille Jullian, Aix-en-Provence;
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 4

a. Denumire: CERCETĂRI ASUPRA ARTELOR ANTICE ȘI ICONOGRAFIEI 
b. Coordonator: dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CŞ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CŞ II); 
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: 
f. Scop: valorificarea ştiinţifică a materialelor rezultate din cercetări arheologice, din colecţiile muzeelor şi eventual particulare; crearea unui cadru de discuţii specifice; racordarea la nivelul european a metodologiei, cercetării şi publicării monumentelor şi materialelor arheologice; deschiderea de discuţii de ansamblu, comparative şi interdisciplinare asupra monumentelor şi artefactelor din zona carpato-danubiano-pontică;
g. Material şi metode de lucru: lucru în depozite, cercetări de teren, documentare adecvată prin desen şi fotografie, analize de material, eventual crearea de baze de eşantioane reprezentative; 
h. Rezultate scontate: studii şi monografii; comunicări și conferințe; identificarea şi formularea de proiecte de cercetare de profil; 
i. Valorificarea rezultatelor: 
Cristina-Georgeta Alexandrescu – stagiu de documentare în Germania (2020);
j. Colaborări în ţară: Muzeul Național al Unirii, Alba Iulia, Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea, Muzeul Callatis;
k. Colaborări în străinătate: Comitetul Internațional de Studii asupra Artei Romane Provinciale;
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 5 

a. Denumire: CIVILIZAȚIA ROMANĂ ÎN MOESIA INFERIOR 
b. Coordonator: dr. Adriana Panaite (CŞ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Alexandru Barnea (prof. univ.), dr. Mihail Zahariade (CȘ I), dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CȘ I), dr. Liana Oța (CȘ II), dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CȘ II), dr. Adriana Panaite (CŞ III), dr. Irina Achim (CȘ III), dr. Virgil Apostol (CȘ III), Iuliana-Camelia Saulea (doctorand);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: cercetări arheologice şi epigrafice realizate în siturile arheologice aflate pe limes-ul dunărean și în interiorul Moesiei Inferior;
f. Scop: continuarea cercetărilor arheologice şi epigrafice; cercetări interdisciplinare care au ca scop studiul relațiilor dintre fortificațiile de pe limes și interiorul provinciei romane Moesia Inferior;
g. Material şi metode de lucru: lucru în depozite, cercetări de teren, cercetări în muzee, documentare în bibliotecă;
h. Rezultate scontate: vezi punctul i; publicarea monografiei Halmyris IV. Basilica episcopalis de la Halmyris; 
i. Valorificarea rezultatelor: 
Adriana Panaite – pregătirea pentru publicare a lucrării de doctorat Drumuri romane în Moesia Inferior (2020); documentare (2020); redactarea unui studiu privind rolul drumurilor romane în organizarea teritoriului rural în Moesia Inferior (termen final 2021);
Alexandru Barnea, Adriana Panaite – valorificarea materialului ceramic deja acumulat, prin publicarea unui volum referitor la ceramica romană de la Dinogetia (termen final 2020, în colaborare cu Andrei Opaiț); participare la cercetări de teren la Dinogetia, dacă se va primi finanțare (2020);
Liana Oța – documentare (2020); redactarea unui studiu despre comportamentele funerare din provincia Moesia Inferior (termen final 2021); 
Alexandru Barnea – documentare (2020); redactarea unui studiu privind orașele romane din Moesia Inferior (termen final 2021);
Irina Achim – documentare (2020); redactarea unui studiu privind arhitectura creștină la nord de Munții Balcani (termen final 2021); 
Cristina-Georgeta Alexandrescu – documentare (2020); redactarea unui studiu privind locuirea rurală în Moesia Inferior, având ca studiu de caz zona cetăților Axiopolis, Sacidava și Troesmis (termen final 2021); 
Mihail Zahariade – participare la cercetări de teren la Murighiol (2020);
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol – vezi programul sectorului Arhitectură (termen final 2020); 
drd. Iuliana-Camelia Saulea – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: Bianca Grigoraș (doctorandă, Facultatea de Istorie, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași), Alina Mușat Streinu (Muzeul Municipiului București), Viorica Rusu-Bolindeț (Muzeul Național de Istorie a Transilvaniei, Cluj-Napoca); Lucian Mureșan, Ioana Mureșan, George Nuțu (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea), George Bounegru (Muzeul Național al Unirii, Alba Iulia), Traian Dvorski (arheolog expert);
k. Colaborări în străinătate: Andrei Opaiț (Toronto), Krzysztof Domżalski (Institutul de Arheologie și Etnologie al Academiei Polone de Științe, Varșovia) Gergana Kabakchieva (Institutul Național de Arheologie cu Muzeu al Academiei Bulgare de Științe, Sofia); Școala Americană de la Atena; Römisch-Germanisches Zentralmuseum, Mainz.
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

Proiecte cu durată limitată

PROIECTUL NR. 6 

a. Denumire: IONIENI ȘI INDIGENI ÎNTRE DUNĂRE ȘI MAREA NEAGRĂ ÎN PERIOADA ARHAICĂ
b. Coordonator: dr. Iulian Bîrzescu (CȘ II); 
c. Colectivul de cercetare: dr. Iulian Bîrzescu (CȘ II); 
d. Termen de realizare: 2024;
e. Stadiul actual al cunoștințelor în domeniul respectiv: venirea și stabilirea ionienilor la gurile Dunării în secolul al VII-lea a. Chr. a condus la o transformare fundamentală a regiunii, din punct de vedere social, politic, economic și cultural. Primele semne ale acestei prezențe sunt documentate în principalele două așezări ale ionienilor: Orgame și mai ales Histria, care, încet-încet, se dezvoltă în veritabile centre urbane. La câteva generații după fondarea celor două apoikiai, regiunea de la sud de Dunăre, în primul rând zona din apropierea țărmului Mării Negre până la Tomis, ajunge să fie intens locuită, urme ale acestei locuiri fiind adesea amintite în literatura de specialitate. Cu toate că există câteva încercări de a sistematiza aceste informații, scenariile propuse pentru a înțelege relația dintre ionieni și tracii indigeni sunt departe de a fi satisfăcătoare, mai ales că, în cea mai mare parte, cercetările (sistematice sau preventive) efectuate nu au fost publicate decât în rapoarte preliminare. Mai mult, de peste treizeci de ani lipsesc periegheze detaliate, făcute cu mijloace moderne, care să contribuie la o mai bună cunoaștere a dinamicii locuirii regiunii Dunării de Jos în epoca arhaică; 
f. Scop: plecând de la analiza spațială a diferitelor habitate de epocă arhaică, proiectul încearcă să înțeleagă diversele modalități de interacțiune dintre populațiile prezente în acest spațiu;
g. Material şi metode de lucru: cercetări de teren, în primul rând periegheze în Dobrogea; folosirea de metode moderne interdisciplinare, cum ar fi carotarea, pentru a reface peisajul antic, metodă ce aduce rezultate deosebite mai ales în mediul deltaic; 
h. Rezultate scontate: vezi punctul i;
Iulian Bîrzescu – susținerea unei comunicări și predarea la tipar a unui studiu (2020);
i. Valorificarea rezultatelor: realizarea unor hărți arheologice cu descoperirile de epocă arhaică de pe teritoriul actual al Dobrogei; publicarea de monografii și studii privitoare la prezența ionienilor în spațiul menționat; studiul peisajului regiunii dintre Dunăre și mare în epoca arhaică; 
j. Colaborări în ţară: dr. Albert Baltreș (Institutul Geologic al României, București), dr. Luminița Preoteasa (Facultatea de Geografie a Universității din București), Georgică Stan (Muzeul de Istorie Națională și Arheologie, Constanța);
k. Colaborări în străinătate: prof. dr. Adam Rabinowitz (Universitatea din Austin, Texas), dr. Daniel Kelterbaum (Institutul de Geografie, Universitatea din Köln);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: eventuale granturi și sponsorizări

PROIECTUL NR. 7

a. Denumire: CULT ȘI MIT ÎN CETĂȚILE GRECEȘTI DE LA MAREA NEAGRĂ ÎN EPOCA GRECO-ROMANĂ (SEC. VII A. CHR. – IV P. CHR.) 
b. Coordonator: dr. Florina Panait–Bîrzescu (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Florina Panait–Bîrzescu (CȘ III); 
d. Termen de realizare: 2020–2024;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: colonizarea greacă a adus, prin așezările de pe coastele Mării Negre, o seamă de tradiții cultice din spațiul egeean. Interacțiunea cu mediul indigen, precum și evoluția istorică diferită a fiecărei cetăți a dus la existența unor particularități regionale și locale, inclusiv în ceea ce privește practica religioasă. Prin ansamblul acestor practici, manifestat prin mituri și ritualuri, fiecare cetate și-a construit o identitate proprie, raportată pe de o parte la mediul indigen, în mijlocul căruia s-a instalat, iar pe de altă parte la cetatea de origine. Cu toate că Marea Neagră a constituit în permanență o zonă de atracție pentru locuitorii zonei egeene pe întreaga perioadă a antichității, lumea pontică a rămas periferică în literatura de specialitate, inclusiv în ceea ce privește studiul cultelor și tradițiilor locale;
f. Scop: studiul tradițiilor cultice locale, nu numai din perspectiva influenței metropolei, dar și din cea a noilor fundații asupra mythopoiesis-ului din cetățile de origine;
g. Material şi metode de lucru: analiza și valorificarea surselor literare, epigrafice, iconografice și arheologice prin documentarea în teren (situri, muzee) și biblioteci; 
h. Rezultate scontate: vezi punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Florina Panait-Bîrzescu – susținerea unei comunicări; predarea la tipar a unui studiu (2020); 
j. Colaborări în ţară: -
k. Colaborări în străinătate: - 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 8

a. Denumire: CIVILIZAȚIA ROMANĂ ÎN DACIA 
b. Coordonator: dr. Florian Matei-Popescu (CŞ II); 
c. Colectivul de cercetare: dr. Constantin C. Petolescu (prof. univ., membru corespondent al Academiei Române), dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CŞ II), dr. Florian Matei-Popescu (CŞ II);
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: cercetări arheologice;
f. Scop: valorificarea ştiinţifică a cercetărilor arheologice; publicaţii;
g. Material şi metode de lucru: săpături arheologice, lucru în depozite, cercetări de teren;
h. Rezultate scontate: publicaţii; comunicări; expoziţie; 
i. Valorificarea rezultatelor: 
Constantin C. Petolescu, Florian Matei-Popescu – participare la cercetări de teren; redactarea raportului preliminar de cercetare pentru Cronica Cercetărilor Arheologice din România pentru șantierele Jidova și Voinești (în colaborare cu Ion Dumitrescu) (2020); 
Constantin C. Petolescu, Florian Matei-Popescu – redactarea raportului final, publicabil, asupra cercetării arheologice din castrul roman Câmpulung – Jidova, din retentura dextra și zona dintre principia și horreum (în colaborare cu Ion Dumitrescu) (2020); 
Florian Matei-Popescu – participare la cercetările de teren de la Termele militare romane de la Voinești, com. Lerești, jud. Argeș (2020);
Florian Matei-Popescu – participare la cercetările de teren de la Ulpia Traiana Sarmizegetusa (sectoarele Y – Templul Zeilor Palmyreni și X – Zona dintre Templul Zeilor Palmyreni și Forum Novum) (2020);
Cristina Alexandrescu – continuarea temei de cercetare Statuaria din bronz în castrele din Dacia romană; redactarea catalogului pentru volumul Statuaria din bronz în castrele din Dacia romană (2020); 
j. Colaborări în ţară: dr. Ion Dumitrescu (Muzeul Județean Argeș), Muzeul Romanaţiului, Caracal, fizician Gheorghe Niculescu (LNCPC, Ministerul Culturii şi Cultelor), dr. Felix Marcu, dr. George Cupcea (Muzeul Național de Istorie a Transilvaniei, Cluj-Napoca), Ovidiu Țentea (Muzeul Naţional de Istorie a României), Muzeul Olteniei, Craiova, Muzeul Civilizației Dacice și Romane, Deva, Facultatea de Istorie a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca; 
k. Colaborări în străinătate:
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenții de cercetare: 

PROIECTUL NR. 9

a. Denumire: TROESMIS – DE LA CASTRU DE LEGIUNE LA CETATEA ROMANO-BIZANTINĂ
b. Coordonator: dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Cristina-Georgeta Alexandrescu (CȘ II), doctoranzi;
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în ciuda importanței sitului, cercetările arheologice sunt foarte puține. Începând din 2010, în cadrul lucrării de plan  „Siedlungsarchaeologie”, în aria sitului de la Troesmis (Turcoaia, jud. Tulcea) au fost reluate cercetările. Rezultatele preliminare au fost comunicate și publicate anual și urmează să apară un al doilea volum monografic. De asemenea, din 2014 există și un site www.troesmis.arheomedia.ro;
f. Scop: cunoaşterea evoluţiei unuia dintre cele mai importante centre antice de pe limesul dunărean, castru de legiune, municipiu și, ulterior, așezare și fortificație romano-bizantină, sub toate aspectele sale, de la perioada preromana/romană timpurie până la ultimele atestări din punct de vedere arheologic, în prima jumatate a secolului al XIII-lea;
g. Material şi metode de lucru: cercetări de teren pe suprafețe ample, folosind metode interdisciplinare de investigare, în vederea reperării nucleelor de locuire în aria sitului antic; săpături arheologice de control; săpături arheologice în zone determinate a fi semnificative prin cercetări geofizice; analiza şi documentarea materialelor arheologice;
h. Rezultate scontate: delimitarea corectă a ariei sitului antic și includerea acesteia în aria protejată (limitată acum la nici măcar 25%!); reluarea cercetărilor arheologice sistematice la Troesmis în cadrul unui management de sit de lungă durată, conceput în cunoștință de cauză și adaptat necesităților reale ale sitului;
i. Valorificarea rezultatelor: serie monografică TROESMIS; articole; conferințe; expoziții;
Cristina-Georgeta Alexandrescu – pregătirea volumului monografic Troesmis II, privind proiectul Troesmis din perioada 2014–2017 (prelucrare de materiale arheologice, întocmire de cataloage, desen și foto, prelucrarea ilustrației, redactare); finalizarea pentru tipar a unui studiu privind rezultatele analizelor interdisciplinare pentru zguri și plumb asupra materialelor arheologice din cadrul proiectului Troesmis (2020); 
j. Colaborări în ţară: Institutul de Cercetări Eco-Muzeale, Tulcea; Muzeul de Istorie Națională și Arheologie Constanța; dr. Albert Baltreș (Institutul Geologic al României;
k. Colaborări în străinătate: Universitățile din Stuttgart și Tübingen (Germania) și din Innsbruck (Austria); Römisch-Germanisches Zentralmuseum Mainz;
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 10

a. Denumire: MONUMENTE PALEOCREȘTINE ÎN REGIUNEA NORD-BALCANICĂ 
b. Coordonator: dr. Irina Achim (CŞ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Irina Achim (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2021;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: edificiile de cult creștine din provincia Scythia sunt cunoscute îndeosebi prin cercetări de teren din secolul trecut și, într-o proporție covârșitoare, în context urban. În pofida importanței pe care aceste monumente o au pentru istoria cadrului urban și pentru difuziunea creștinismului în această regiune periferică a lumii romane, arhitectura creștină a regiunii Dunării Inferioare se bucură actualmente de o prezență nesatisfăcătoare în literatura arheologică românească, iar arheologia paleocreștină, ca domeniu de studiu și de cercetare, este cvasi-inexistentă în România actuală;
f. Scop: proiectul își propune investigarea cât mai aprofundată, pluridisciplinară, a monumentelor creștine din perimetrul provinciei Scythia și, într-un cadru mai larg, din regiunea de la nord de Balcani;
g. Material şi metode de lucru: lucru în depozite, cercetări de teren, cercetări în muzee, documentare în bibliotecă și în arhive;
h. Rezultate scontate: publicarea unui volum de sinteză pe baza tezei de doctorat, articole, conferințe, materiale de popularizare pentru publicul larg pe baza reconstrucțiilor 3D;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Irina Achim – continuarea autopsierii pieselor de mobilier liturgic de la Histria; participare la conferința internațională a Proiectului LABedia: encyclopedia of Late Antique Balkans; susținerea a două comunicări, una la o conferință internațională și una la o conferință națională (2020); 
j. Colaborări în ţară: dr. Laurențiu Cliante (Muzeul de Istorie Națională și Arheologie Constanța), drd. Florin Ovidiu Botiș (Universitatea Babeș-Bolyai), dr. Corneliu Beldiman (Universitatea Pitești); 
k. Colaborări în străinătate: Pontificio Istituto di Archeologia Cristiana, Roma, Dominic Moreau (Université de Lille); 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 11

a. Denumire: DESCOPERIRI SARMATICE ȘI IMPORTURI ROMANE ÎN SPAȚIUL DE LA EST DE CARPAȚI (SECOLELE I–III P. CHR.)
b. Coordonator: dr. Liana Oţa (CŞ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Valeriu Sîrbu (CŞ I), dr. Liana Oţa (CŞ II), dr. Alexandra Comşa (CŞ II);
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: o analiză a mormintelor sarmatice din spaţiul est-carpatic, datate în general în secolele I–III p. Chr., rămâne încă un deziderat al cercetării. Articolul de sinteză scris de Gh. Bichir, acum mai bine de patru decenii (Dacia N.S. 1977), este unul foarte general şi analizează laolaltă descoperiri aparent unitare, dar care, la o privire mai atentă, se dovedesc a fi deosebite între ele. Lucrări de sinteză precum Istorie şi civilizaţie. Sarmaţii din spaţiul est-carpatic (sec. I a. Chr. – începutul sec. II p. Chr.), 2006 (scrisă de V. Bârcă) nu repertoriază decât o parte a mormintelor sarmatice din spaţiul de la est de Carpaţi. Analiza pe spaţii foarte largi are meritul că oferă, într-adevăr, o privire de ansamblu asupra unei multitudini de descoperiri, dar şi dezanvantajul major că lasă nerezolvate o serie de întrebări precise (care este cronologia exactă a mormintelor sarmatice de la est de Carpaţi? pot fi presupuse, ca în cazul Munteniei, mai multe etape de pătrundere a comunităţilor sarmatice? cum se datează importurile romane din mediul sarmatic şi care au fost căile lor de pătrundere? ce semnificaţie au descoperirile sarmatice din aşezările dacice anterioare anului 106 p. Chr.?). Aglomerarea unor astfel de întrebări, la care nu se pot da decât răspunsuri foarte generale, cel puţin deocamdată, determină, în timp, un adevărat blocaj al demersului de cercetare asupra mormintelor sarmatice, iar contribuţiile nu pot depăşi o anume rutină, bazată, în principal, pe reluarea analizei trăsăturilor de ritual funerar, diferenţele faţă de contribuţiile anterioare constând, mai degrabă, în rezultatul numeric, prin adăugarea noilor descoperiri, decât într-o nouă abordare;
f. Scop: studiu de sinteză privind descoperirile sarmatice şi importurile romane din mediul sarmatic de la est de Carpaţi, care să poată oferi posibilitatea unei comparaţii viabile cu descoperirile similare sarmatice şi romane din Muntenia;
g. Material şi metode de lucru: documentare (descriere, desene, fotografiere);
h. Rezultate scontate: studiu de sinteză privind mormintele sarmatice din spaţiul situat la est de Carpaţi; stabilirea unei cronologii a mormintelor sarmatice din spaţiul est-carpatic; studierea importurilor romane din mediul sarmatic (tipuri, cronologie, căi de pătrundere); 
i. Valorificarea rezultatelor: 
Liana Oţa, Valeriu Sîrbu – redactarea unui studiu de sinteză despre descoperirile sarmatice din zona Botoșani (2020);
Alexandra Comșa – în cazul în care se pot identifica în depozitele muzeelor și primi spre studiu resturi osteologice umane, le va analiza; documentare bibliografică (2020); 
j. Colaborări în ţară: Muzeul Județean Botoşani;
k. Colaborări în străinătate: 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 12

a. Denumire: INSCRIPȚIILE ANTICE DIN DACIA ȘI SCYTHIA MINOR
b. Coordonator: dr. Constantin C. Petolescu (prof. univ., membru corespondent al Academiei Române);
c. Colectivul de cercetare: prof. univ. dr. Alexandru Avram (CŞ I), dr. Constantin C. Petolescu (prof. univ., membru corespondent al Academiei Române), dr. Florian Matei-Popescu (CŞ II);
 d. Termen de realizare: 2021;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: Corpus Inscriptionum Latinarum, ediția I (1875), ediția II (1902); Inscriptiones Scythiae Minoris, volumul I (1984), volumul II (1988), volumul III (1999), volumul IV (2015), volumul V (1980); Inscripțiile Daciei Romane, volumul II (1977). A existat un proiect al Academiei Române cu acest titlu, coordonat de D. M. Pippidi şi I. I. Russu, care cuprindea două serii: IDR şi ISM. Se are în vedere revigorarea acestui proiect, urmând a fi coordonat de Alexandru Avram, Ioan Piso şi Constantin C. Petolescu;
f. Scop: publicarea inscripţiilor descoperite pe teritoriul Olteniei și Dobrogei, descoperite după publicarea CIL III şi a volumelor din cele două serii naţionale de inscripţii IDR şi ISM – se are în vedere publicarea ediţiei a doua din Inscripţiile Daciei Romane II (C. C. Petolescu), şi a două volume din seria Inscriptiones Scythiae minoris VI. Supplementum ad ISM I et III și Supplementum ad IV et V, addenda et corrigenda (Al. Avram, Fl. Matei-Popescu);
g. Material şi metode de lucru: lucru în depozitele institutului şi ale muzeelor din zona respectivă, arhivele Institutului de Arheologie şi ale muzeelor din zona respectivă; 
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: vezi punctul i;
Constantin C. Petolescu – documentare pentru completarea repertoriului epigrafic al Daciei sudice (Oltenia și Muntenia), în vederea pregătirii ediţiei a doua din Inscripţiile Daciei Romane II; continuǎ colaborarea la Année Épigraphique (Paris);
Florian Matei–Popescu – pregătirea unui volum care va reuni inscripţiile descoperite de-a lungul limes-ului danubian de la Durostorum la vărsarea Dunării în Marea Neagră, Inscriptiones Scythiae Minoris VI. Supplementum ad IV et V, addenda et corrigenda (2019–2021); 
Alexandru Avram – continuarea înregistrării inscripțiilor pentru pregătirea unui nou volum din seria Inscriptiones Scythiae minoris, VI, addenda et corrigenda, care se va concentra pe zona de interes a volumelor ISM I (Histria) și III (Callatis) (termen final 2021); redactarea a două studii (2020);
j. Colaborări în ţară: prof. Emilian Popescu (Academia Română), Facultatea de Istorie a Universităţii din Bucureşti; Facultatea de Istorie a Universității Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca, Muzeul Naţional de Istorie a României, Muzeul de Istorie Naţională si Arheologie Constanţa, Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea, Muzeul Olteniei, Craiova, Muzeul Judeţean Argeş, Pitești, Muzeul Regiunii Porţilor de Fier, Drobeta Turnu-Severin, Muzeul Olteniei, Craiova; 
k. Colaborări în străinătate: Académie des Belles Lettres et Inscriptions, Anthropologie et Histoire des Mondes Antiques, UMR 8210 (Franța), Muzeul Regional Silistra (Bulgaria);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 13

a. Denumire: INSCRIPȚIILE GRECEȘTI INEDITE DIN COLECȚIA MUZEULUI NAȚIONAL DE ANTICHITĂȚI
b. Coordonator: prof. univ. dr. Alexandru Avram (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: prof. univ. dr. Alexandru Avram (CȘ I), dr. Florian Matei-Popescu (CȘ II);
d. Termen de realizare: 2021;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: colecţia MNA cuprinde, între altele, un lot inedit de inscripţii greceşti şi latine cu loc de descoperire necunoscut. Dacă pentru inscripţiile latine (avute în vedere de Florian Matei-Popescu, care a şi publicat deja unele dintre acestea) pot fi presupuse, în afară de Dobrogea, şi locuri de provenienţă precum Dacia Inferior sau Oescus, inscripţiile greceşti, acumulate majoritar în perioada directoratului lui Grigore Tocilescu, par să provină din oraşele de pe litoralul românesc al Mării Negre (Histria, Tomis, Callatis) sau din teritoriul acestora, poate, eventual, şi de la Dionysopolis. În unele cazuri, provenienţa poate fi stabilită pe baza unor criterii interne. Întrucât, de-a lungul timpului, autorii celor cinci volume din ISM (Dionisie M. Pippidi, Emilia Doruţiu Boilă, Emilian Popescu, Iorgu Stoian, Alexandru Avram) nu au luat în considerare decît inscripţiile cu loc de provenienţă asigurat, lotul în cauză a rămas inedit. Se adaugă unele inscripţii din vechile colecţii, unele achiziţionate pe pieţele de antichităţi din străinătate;
f. Scop: valorificarea acestui lot de cel puţin 100 de inscripţii greceşti, aparţinînd tuturor claselor (decrete, dedicaţii, monumente onorifice, monumente funerare etc.);
g. Material şi metode de lucru: verificarea inventarelor, autopsierea pietrelor, editarea inscripţiilor după normele epigrafice;
h. Rezultate scontate: publicarea integrală sub diferite forme a acestui lot epigrafic;
i. Valorificarea rezultatelor: articole în reviste de specialitate, în acte de colocvii etc. şi, eventual, un volum anexă la seria ISM;
Alexandru Avram – redactarea a două articole (în colaborare cu Dragoș Hălmagi); 
j. Colaborări în ţară: dr. Livia Buzoianu (Muzeul de Istorie Naţională şi Arheologie din Constanţa), dr. Dragoş Hălmagi;
k. Colaborări în străinătate: -
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 4

a.	Denumire: SPAŢIUL CARPATO-DANUBIAN ÎN EPOCA POST-ROMANĂ ŞI MEDIEVALĂ
b.	Coordonator: dr. Adrian Ioniță, CŞ I
c.	Scop: continuarea unor cercetări pe probleme şi perioade insuficient cunoscute; racordarea la nivelul european a metodologiei, problematicii şi publicării
d.	Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi monografii
e.	Modul de valorificare a rezultatelor: comunicări, rapoarte de săpătură, studii, monografii
f.	Durata: permanent
g.	Proiectele de cercetare propuse în acest program

Proiecte permanente

PROIECTUL NR. 1 

a. Denumire: SITUL ARHEOLOGIC DE LA TÂRGȘORU VECHI
b. Coordonator: dr. Gheorghe Alexandru Niculescu (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Gheorghe Alexandru Niculescu (CŞ I), dr. Daniel Spânu (CȘ II), dr. Andrei Măgureanu (CŞ III), Dorin Sârbu (CȘ); Simona Munteanu (doctorand); Gabriel Stăicuț (doctorand); 
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: rapoarte de săpătură, studii şi o monografie;
f. Scop: continuarea şi valorificarea cercetărilor arheologice de la Târgşoru Vechi; racordarea la nivel european a metodologiei, problematicii şi publicării;
g. Material şi metode de lucru: săpături arheologice, prelucrare de materiale din depozite, documentare bibliografică, completarea bazei de date a literaturii şi descoperirilor din mileniul I p. Chr.;
h. Rezultate scontate: valorificare monografică a necropolei (2020); vezi și punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor:
Gheorghe Alexandru Niculescu – continuarea studierii necropolei din secolele III–IV (artefacte și documentație); susținerea unei comunicări (2020); participare la cercetări de teren, dacă se va primi finanțare (2020); 
Gheorghe Alexandru Niculescu, Andrei Măgureanu – ordonare și prelucrare digitală a arhivei șantierului; ordonarea materialului de la baza arheologică Târgșor în noul depozit (2020); 
Andrei Măgureanu – susținerea unei comunicări; participare la cercetări de teren, dacă se va primi finanțare (2020);
Daniel Spânu – continuarea documentării în problemele fibulelor de epocă imperială din sud-estul României; susținerea unei comunicări; redactarea unui studiu (2020); 
Dorin Sârbu – în cadrul temei Nomazii timpurii în estul Europei și bazinul Dunării Inferioare se va studia necropola din secolele II–III („sarmatică”) (materiale din depozit și documentație); predarea la tipar a două studii; susținerea a două comunicări; finalizarea lucrării de doctorat (2020) 
drd. Simona Munteanu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
drd. Gabriel Stăicuţ – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: dr. Bogdan Ciupercă, Alin Anton (Muzeul Judeţean de Istorie şi Arheologie Prahova, Ploiești)
k. Colaborări în străinătate: Institutul Patrimoniului Cultural al Academiei de Științe a Moldovei, Chișinău, Republica Moldova
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 2 

a. Denumire: DESCOPERIRI DIN SECOLELE VI–VII P.CHR. DIN ZONA DUNĂRII DE JOS
b. Coordonator: dr. Andrei Măgureanu (CŞ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Andrei Măgureanu (CŞ III), Ruxandra Munteanu (doctorand) (vezi punctele j–k);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: cercetări arheologice. Pe teritoriul actual al oraşului Bucureşti, au fost cercetate o serie de aşezări extrem de importante pentru înţelegerea fenomenelor istorice petrecute la Dunărea de Jos în secolele VI–VII p. Chr. Din păcate, ceramica, principalul inventar din locuinţele şi gropile cercetate, nu a fost analizată. Până în prezent, nu a fost realizat decât un singur studiu, sub forma unei teze de doctorat privind ceramica din Muntenia, dar în această lucrare au fost incluse doar fragmentele ceramice publicate în diferitele rapoarte şi articole. Acest lot publicat reprezintă un procent infim din materialul ceramic din depozite, iar nivelul publicării sale lasă oricum de dorit, informaţiile oferite fiind succinte şi incomplete. La Sărata Monteoru a fost cercetată, încă din anii ’40, cea mai mare necropolă din secolele VI–VII p. Chr. din spaţiul nord-dunărean, ea suscitând interesul tuturor arheologilor români sau străini care se ocupă de epoca Marilor Migraţii. Până acum, această necropolă nu a mai fost analizată, fiind publicate doar câteva rapoarte de săpătură incomplete, care reprezintă sub 10% din descoperirile arheologice;
f. Scop: cercetarea unor probleme şi aspecte insuficient cunoscute (ca, de exemplu, tipologie, tehnologie); racordarea la tipologiile europene; publicarea necropolei de la Sărata Monteoru, studierea fenomenelor funerare din epocă; 
g. Material şi metode de lucru: lucru în depozite, documentare;
h. Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi lucrare monografică;
i. Valorificarea rezultatelor: organizarea unui simpozion, comunicări, studii şi lucrare monografică, publicate în ţară şi în străinătate;
Andrei Măgureanu – comunicare despre stadiul cercetării și al documentării cimitirului „slav” de la Sărata Monteoru (2020);
drd. Ruxandra Munteanu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: Muzeul de Istorie al Municipiului Bucureşti; Muzeul Judeţean Buzău
k. Colaborări în străinătate: dr. Bartłomiej Szymon Szmoniewski (Institutul de Arheologie și Etnologie al Academiei Polone de Științe, filiala din Cracovia);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 3 

a. Denumire: RITURI ȘI RITUALURI FUNERARE ÎN BAZINUL CARPATIC ÎN SECOLELE III–XIII 
b. Coordonator: dr. Radu Harhoiu (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Radu Harhoiu (CŞ I), dr. Adrian Ioniţă (CŞ I), dr. Daniel Spânu (CŞ II), dr. Erwin Gáll (CȘ II);
d. Termen de realizare: permanent; 
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: cercetări arheologice;
f. Scop: continuarea cercetărilor arheologice; racordarea la nivel european a metodologiei, problematicii şi publicării;
g. Material şi metode de lucru: cercetări de teren, prelucrare de materiale din depozite, documentare bibliografică, completarea bazei de date a literaturii şi descoperirilor din mileniul I p. Chr.;
h. Rezultate scontate: cercetare şi valorificare prin publicarea monografică a diverselor situri; vezi punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor:
Radu Harhoiu – continuarea realizării bazei de date a orizonturilor funerare de la Sighişoara – Dealu Viilor şi din Transilvania; realizarea arhivei cercetărilor din punctul necropolă (desenare, scanare, cartare); prelucrare materiale arheologice (2020); 
Erwin Gáll – în cadrul temei Evoluția habitatului în microregiunea Someșului Mic din secolul IV până în secolul XI – publicarea monografiei The Little Someș Valley in the 4th‒12th Centuries. Contributions to the evolution of the habitats in the early Medieval Age (în colaborare cu David Petruț, Norbert Kapcsos, Alpár Dobos, Szabolcs Nagy) (2020); 
– în cadrul temei Analiza locurilor funerare din epoca avară de la Pecica – Duvenbeck (2019–2022) – continuarea analizei necropolei (în colaborare cu Florin Mărginean, Mihály Huba Hőgyes și Norbert Kapcsos) (2020);
– în cadrul temei Analiza necropolei de la Hortobágy-Árkus (Ungaria) din secolele VIII‒IX/X (2019-2022) – finalizarea analizei necropolei (în colaborare cu Gergely Szenthe, Muzeul Național Maghiar, Budapesta) (2020); 
j. Colaborări în ţară: dr. Gheorghe Baltag (Sighişoara), dr. Ioan Stanciu (Institutul de Arheologie și Istoria Artei, Cluj-Napoca), József Gábor Nagy (arheolog independent, Cluj-Napoca), Nándor Laczkó (student, Universitatea Babeș-Bolyai); Florin Mărginean (Complexul Muzeal Arad).
k. Colaborări în străinătate: dr. Nikolaus Boroffka, Rodica Boroffka (Deutsches Archäologisches Institut, Berlin), Gergely Szenthe (Muzeul Național Maghiar, Budapesta);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 4

a. Denumire: REPERE ARHEOLOGICE ALE CIVILIZAȚIEI BIZANTINE LA DUNĂREA DE JOS (SITURILE DE LA PĂCUIUL LUI SOARE ȘI NUFĂRU)
b. Coordonator: dr. Oana Damian (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Oana Damian (CŞ I), dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CŞ I), dr. Virgil Apostol (CŞ III), dr. Valentin Dumitraşcu (CŞ III), dr. Gabriel Vasile (CȘ III), dr. Letiția Nistor (CȘ III), Irina Maria Vlad (doctorand), Emanuela Eugenia Cernea (doctorand);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: arheologia epocii bizantine este un capitol aparte al arheologiei epocii medievale, vizând în principal perioada secolelor X–XIV, într-un spațiu raportat la zona cuprinsă între Dunăre și mare, cu probleme speciale legate de relația dintre cercetările în teren și conținutul izvoarelor scrise, numismatice și sigilografice;
f. Scop: continuarea şi valorificarea cercetărilor arheologice de la Păcuiul lui Soare şi Nufăru;
g. Material şi metode de lucru: săpături arheologice, prelucrare de materiale din depozite, documentare bibliografică, studii interdisciplinare (arhitectură; arheo-zoologie, antropologie fizică);
h. Rezultate scontate: vezi punctul i.
i. Valorificarea rezultatelor:
Oana Damian – predarea la tipar a unui raport preliminar privind fortificația bizantină din situl Nufăru (2020); participare la cercetări de teren la Nufăru și Păcuiul lui Soare, completarea bazei de date a descoperirilor bizantine din cele două situri și reorganizarea depozitelor arheologice aferente siturilor respective; 
Valentin Dumitrașcu – continuarea analizei arheozoologice a materialelor din situl Nufăru în vederea elaborării unui studiu (2020); 
Gabriel Vasile – continuarea analizei antropologice a scheletelor descoperite în situl Nufăru, punctul Trecere bac; continuarea analizei legate de studiul necropolelor medio-bizantine dobrogene în vederea pregătirii pentru tipar a lucrării de doctorat (2020);
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol, Letiția Nistor – continuarea colaborării la cercetările de arhitectură;
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol, Letiția Nistor – vezi programul sectorului Arhitectură (termen final 2021); 
drd. Irina Maria Vlad – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
drd. Emanuela Eugenia Cernea – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: Muzeul Naţional de Istorie a României, Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea, Muzeul de Istorie Naţională şi Arheologie Constanţa, Muzeul Dunării de Jos Călăraşi, Universitatea de Arhitectură şi Urbanism „I. Mincu”, Muzeul Olteniei, Craiova, Muzeul Național de Artă al României; 
k. Colaborări în străinătate:
l. Bugetul solicitat:
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 5

a. Denumire: CIVILIZAȚIA GRUPURILOR DE COLONIZARE ÎN TRANSILVANIA MEDIEVALĂ
b. Coordonator: dr. Adrian Ioniţă (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adrian Ioniţă (CȘ I), dr. Daniela Istrate (CȘ I), Sebastian Dobrotă (doctorand), Ioan Fedor Pascu (doctorand), Vasile Paul Scrobotă (doctorand), Horațiu Dorin Groza (doctorand), Răzvan Malanca (doctorand), Cristian Florin Anghelescu (doctorand); 
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în istoriografia din România, problema grupurilor de colonizare în Transilvania medievală, în lumina cercetărilor arheologice, este insuficient studiată. Vestigiile acestor populaţii – „oaspeţi” occidentali sau colectivităţi de origine est-europeană, au atras atenţia de mai multă vreme, dar problema a rămas în dezbatere, departe de a avea o imagine cantitativă şi calitativă clară. Deşi cercetările în situri din vremea secolelor XII–XIII au început acum circa 60 de ani, informaţiile arheologice publicate sunt relativ puţine şi viu discutate. Cimitirele coloniştilor din Transilvania nu sunt prea bine cunoscute. Cercetarea acestei componente a civilizaţiei noilor veniţi în arcul carpatic s-a făcut aproape exclusiv în contextul unor şantiere de restaurare a monumentelor, în care atenţia era concentrată mai ales pe elementele zidite şi pe restituirea acestora;
f. Scop: obţinerea a cât mai multor date de natură arheologică privind prezenţa coloniştilor occidentali în spaţiul menţionat, pentru a aprecia la justa valoare contribuţia şi modul cum au influenţat aceştia civilizaţia medievală (influenţa acestora asupra civilizaţiei şi culturii materiale în zona Bazinului carpatic, dar chiar şi la sud şi est de Carpaţi). Istoria poporului român poate fi doar parţial înţeleasă, fără considerarea acestora şi în lipsa înţelegerii rolului pe care l-au jucat aceste grupuri etnice de colonizare;
g. Material şi metode de lucru: prelucrarea datelor şi a artefactelor provenite din cele câteva sute de morminte atribuite oaspeţilor occidentali, a diverselor descoperiri din situri aparţinând epocii de început a colonizării, dar şi din perioada următoare; 
h. Rezultate scontate: contribuţii arheologice privind grupurile de colonizare în Transilvania, în special cele de oaspeţi occidentali; comunicări, studii, note, monografii arheologice de sit; 
i. Valorificarea rezultatelor:
Adrian Ioniţă – completarea informaţiei în lumina noilor cercetări de la cetatea Feldioara; sortarea materialelor rezultate din ultimele campanii, în funcţie de epocile istorice şi începutul documentării acestora; redactarea unui studiu sintetic privind necropola de la Feldioara în raport cu datele antropologice; participarea la cel puţin o conferinţă; participare la cercetări de teren, dacă se va primi finanțare (2020); 
Daniela Istrate – finalizarea unui studiu de sinteză despre bisericile din Transilvania; predarea la tipar a unei monografii privind cercetările de la Cetatea Deva (2020); participare la cercetări de teren la Turda Veche și Aiud (2020); 
drd. Sebastian Dobrotă – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
drd. Ioan Fedor Pascu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
drd. Vasile Paul Scrobotă – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
drd. Horaţiu Dorin Groza – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
drd. Răzvan Malanca – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
drd. Cristian Florin Anghelescu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
j. Colaborări în ţară: Muzeul de Istorie Braşov, Muzeul Sighişoara, Muzeul județean Satu Mare, Muzeul de Științe Naturale din Aiud, Muzeul de Istorie din Turda, Muzeul Național de Istorie a Transilvaniei;
k. Colaborări în străinătate: Annamaria Diana (Universitatea din Edinburgh – pentru cimitirul de la Biserica Neagră din Brașov), Marianne Dumitrache (Aachen, pentru cercetările de la Aiud);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: bugetul contractelor pentru cercetarea arheologică a Bisericii Reformate (maghiare) din Aiud și a bisericii fostei mănăstiri augustine din Turda Veche.

PROIECTUL NR. 6

a. Denumire: CIVILIZAȚIA TURCICĂ ȘI TURCO-MUSULMANĂ ÎN ZONA DANUBIANO-PONTICĂ 
b. Coordonator: dr. Adrian Ioniţă (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adrian Ioniţă (CȘ I); dr. Eugen Nicolae (CȘ I), Adriana Gaşpar (CȘ), Silviu Gabriel Felix Iliuță (doctorand);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în istoriografia din România, problema populaţiilor turcice, în lumina cercetărilor arheologice, este insuficient studiată. Vestigiile nomazilor turanici au atras atenţia de mai multă vreme, dar problema a rămas în dezbatere, departe de a avea o imagine cantitativă şi calitativă clară. Deşi cercetările în situri din vremea Hoardei de Aur au început acum circa 60 de ani, informaţiile arheologice publicate sunt relativ puţine şi viu discutate. În ceea ce priveşte cercetarea perioadei otomane la Timişoara, problema se pune doar de câţiva ani, de când, cu ocazia lucrărilor de reabilitare, au avut loc săpături preventive pe o arie destul de extinsă în centrul municipiului. Aceste săpături au scos la iveală elemente de arhitectură ale oraşului otoman şi cantităţi impresionante de materiale;
f. Scop: obţinerea a cât mai multor date de natură arheologică privind prezenţa populaţiilor de origine turcică în spaţiul menţionat, pentru a aprecia la justa valoare contribuţia şi modul cum au influenţat aceştia formarea şi evoluţia ulterioară a Țărilor române; studierea influenţei acestor populaţii – pecenegi, uzi, cumani, tătari, turci otomani – asupra civilizaţiei şi culturii materiale în zona danubiano-pontică; 
g. Material şi metode de lucru: prelucrarea datelor şi a artefactelor provenite din cele câteva sute de morminte atribuite turanicilor târzii, a diverselor descoperiri din epoca Hoardei de Aur din siturile din Republica Moldova, precum şi a unei mari părţi a materialelor de epocă otomană, scoase la iveală cu ocazia săpăturilor din ultimii ani de la Timişoara;
h. Rezultate scontate: contribuţii arheologice privind populaţiile turanice din sec. X–XIII, arta epocii Hoardei de Aur şi Timişoara în epoca otomană; comunicări, studii, note, o monografie, o teză de doctorat; 
i. Valorificarea rezultatelor: 
Adrian Ioniţă – redactarea monografiei Obiceiuri funerare la populaţiile turanice din spaţiul cuprins între Carpaţi, Dunăre şi Nistru în sec. X–XIII (termen final 2021); completarea informaţiei; definitivarea planşelor cuprinzând complexele; documentarea artefactelor; cronologia complexelor, cartarea acestora; susținerea unei comunicări (2020);
Eugen Nicolae – prelucrare de materiale arheologice orientale descoperite în Republica Moldova (2020);
Adriana Gaşpar – participare la săpăturile arheologice de la Timişoara; prelucrarea materialului arheologic descoperit la Timișoara; susținerea a două comunicări; redactarea a două studii  (2020); pregătirea monografiei de sit despre fortificația Timișoarei în perioada otomană (termen final 2021); 
drd. Silviu Gabriel Felix Iliuţă – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
j. Colaborări în ţară: 
k. Colaborări în străinătate: dr. Ana Boldureanu (Muzeul Național de Istorie a Moldovei, Chişinău), dr. Ion Ursu (Institutul Patrimoniului Cultural al Academiei de Științe a Moldovei, Chişinău);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 5

a. Denumire: NUMISMATICĂ ANTICĂ, BIZANTINĂ, MEDIEVALĂ, ISLAMICĂ ŞI MODERNĂ
b. Coordonator: dr. Eugen Nicolae, CŞ I
c. Scop: conservarea şi creşterea colecţiei numismatice; identificări şi expertize în sprijinul cercetării arheologice şi istorice; studii şi cercetări de numismatică şi discipline înrudite
d. Rezultate scontate: vezi proiectele de cercetare
e. Modul de valorificare a rezultatelor: fişe, inventare, rapoarte, cataloage, repertorii, expoziţii, comunicări, studii, monografii
f. Durata: permanent
g. Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte permanente

PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: IDENTIFICARE, INVENTARIERE, EVIDENȚĂ ȘI EXPERTIZĂ NUMISMATICĂ
b. Coordonator: dr. Eugen Nicolae (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Eugen Nicolae (CȘ I), dr. Aurel Vîlcu (CȘ I), dr. Theodor Isvoranu (CȘ III), Marius Blaskó (CȘ), dr. Cătălin Constantin (conservator), Ruxandra Munteanu (conservator). Participanţi permanenţi: dr. Mihai Dima (CȘ III); 
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent; realizarea se face în funcţie de cantitatea de monede rezultate din săpături, de creșterea colecțiilor, de solicitări de expertiză interne şi externe, de planificarea activităților pentru aplicarea legislației specifice și a deciziilor conducerii institutului;
e. Scop: reorganizarea colecţiilor existente pe baza principiilor moderne; evidenţa (inventare, fişe, note informative), administrarea (gestiunea) și sistematizarea colecțiilor și a informaţiilor; prelucrarea materialului numismatic predat de şantierele arheologice; expertize şi schimburi de informaţii cu alte instituţii din ţară şi din străinătate;
f. Material şi metode de lucru: colecţii numismatice, piese recoltate din săpături sau provenind din descoperiri întâmplătoare, arhive ştiinţifice, bibliografie; identificare–catalogare–repertoriere, măsurători şi analize;
g. Rezultate scontate: introducerea în circuitul ştiinţific și cultural (muzeistic) a izvoarelor numismatice;
h. Valorificarea rezultatelor: 

I. Identificare și expertiză:
Cercetătorii Aurel Vîlcu, Theodor Isvoranu, Marius Blaskó, Eugen Nicolae: 
- lucrări pentru aplicarea măsurilor stabilite de controlul Ministerului de Finanțe: verificarea scriptică și faptică a fondurilor și pregătirea lor pentru preluarea gestiunii de către conservatori; participare la comisiile de predare–primire (mai puțin Eugen Nicolae); 
- determinare–identificare preliminară sau detaliată a minimum 240 piese, din colecții publice și private, cu prioritate a pieselor recoltate din săpăturile arheologice ale institutului.

II. Gestiune și evidență:
Conservatorii Cătălin Constantin și Ruxandra Munteanu: 
- asigură administrarea și evidența colecțiilor, în conformitate cu legislația specifică și cu deciziile direcției; 
- preiau gestiunea colecțiilor, începând cu piesele de aur, conform unei planificări stabilite împreună cu comisiile de predare–primire și cu compartimentul financiar–contabilitate, în raport cu progresul amenajării spațiilor de depozitare corespunzătoare;
- constituie Registrul informatizat pentru evidența analitică a bunurilor culturale și introduc în format electronic monedele de aur aflate în colecțiile institutului;
- încep întocmirea listei donației Dominik Nicol – minimum 120 de piese în 2020.

Participanţii permanenţi vor participa la prelucrare de material provenind din săpături arheologice şi colecţii, la expertize şi schimburi de informaţii, în funcţie de solicitările punctuale înregistrate în cursul anului.
i. Colaborări în ţară: muzeele judeţene, Cabinetul Numismatic al Bibliotecii Academiei Române 
j. Colaborări în străinătate 
- cu instituţiile din Chişinău – Institutul Patrimoniului Cultural, Muzeul Naţional de Istorie a Moldovei, Muzeul de Etnografie şi Istorie Naturală, Societatea de Genealogie, Heraldică şi Arhivistică „Paul Gore”, Societatea Numismatică din Republica Moldova, Şcoala Antropologică Superioară, Agenţia Arheologică Naţională, Universitatea de Stat – în cadrul acordului de colaborare dintre Academia Română şi Academia de Ştiinţe a Republicii Moldova;
k. Bugetul solicitat:
l. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: NUMISMATICĂ ANTICĂ, BIZANTINĂ, MEDIEVALĂ, ISLAMICĂ ȘI MODERNĂ
b. Coordonator: dr. Aurel Vîlcu (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Eugen Nicolae (CȘ I), dr. Aurel Vîlcu (CȘ II), dr. Theodor Isvoranu (CȘ III), Marius Blaskó (CȘ). Participanţi permanenţi: doctoranzii Dan Vasilescu și Bogdan Beldianu; dr. Mihai Dima (CȘ III); 
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent;
e. Scop: valorificarea prin publicare a colecţiilor institutului, a materialului numismatic rezultat din cercetări arheologice și a celui accesibil din alte colecții publice sau private; 
f. Material şi metode de lucru: colecţii numismatice, piese recoltate din săpături sau provenind din descoperiri întâmplătoare, arhive ştiinţifice, bibliografie; analiză epigrafică, iconografică şi stilistică, comparaţii de ştanţe, analize metalografice şi statistice;
g. Rezultate scontate: contribuţii la istoria producţiei şi circulaţiei monetare, la istoria artei şi a religiilor; datarea descoperirilor arheologice; contribuţii la istoria economică, socială, politică şi militară;
h. Valorificarea rezultatelor:
Eugen Nicolae: 
- finalizarea pregătirii pentru tipar a volumului Moneda în România, Epoca Antică;
- definitivarea unui articol privind un tezaur de monede și podoabe descoperit în Republica Moldova (în colaborare cu Aurel Vîlcu);
- susținerea a două comunicări (Simpozionul de Numismatică de la Chişinău / sesiunea Pontica).
Aurel Vîlcu:
- redactarea unui articol cu descoperiri monetare, în cadrul Proiectului HiLands;
- definitivarea unui articol privind un tezaur de monede și podoabe descoperit în Republica Moldova (în colaborare cu Eugen Nicolae);
- susținerea a trei comunicări la sesiuni științifice.
Theodor Isvoranu:
- redactarea unui articol privind descoperiri monetare în jud. Buzău; 
- redactarea studiului Tezaurul de monede din Dyrrhachium descoperit la Ormeniș (jud. Brașov), în cadrul Proiectului HiLands (în colaborare cu Lucica Savu și Valeriu Sîrbu); 
- susținerea a trei comunicări (sesiunea institutului și sesiuni științifice din țară).
Marius Blaskó:
- susținerea a trei comunicări (sesiunea institutului / sesiunea Muzeului Municipiului București / Simpozionul de Numismatică de la Chişinău)
- redactarea unui articol pentru revista Studii și Cercetări de Numismatică

Participanţii permanenţi vor preda câte o contribuţie la una dintre revistele institutului sau la alte proiecte editoriale ale institutului, sau vor raporta o contribuție publicată la alte reviste și instituții, sau vor prezenta o comunicare la una dintre sesiunile științifice organizate în cursul anului 2020. Doctoranzii vor realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat.
i. Colaborări în ţară: muzeele județene, Cabinetul Numismatic al Bibliotecii Academiei Române, muzeul Băncii Naționale a României;
j. Colaborări în străinătate: 
- cu instituţiile din Chişinău – Institutul Patrimoniului Cultural, Muzeul Naţional de Istorie
a Moldovei, Muzeul de Etnografie şi Istorie Naturală, Societatea de Genealogie, Heraldică şi Arhivistică „Paul Gore”, Societatea Numismatică din Republica Moldova, Şcoala Antropologică Superioară, Agenţia Arheologică Naţională, Universitatea de Stat – în cadrul acordului de colaborare dintre Academia Română şi Academia de Ştiinţe a Republicii Moldova;
- cu Consiliul Internaţional de Numismatică şi instituţiile afiliate;
k. Bugetul solicitat:
l. Alte subvenţii de cercetare:

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 6

a.	Denumire: LUMEA NORD-TRACICĂ ÎN LUMINA CERCETĂRILOR PLURIDISCIPLINARE
b.	Coordonator: dr. Cristian Schuster, CŞ I
c.	Scop: continuarea unor cercetări pe probleme şi perioade insuficient cunoscute; racordarea la nivelul european a metodologiei, problematicii şi publicării
d.	Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi monografii
e.	Modul de valorificare a rezultatelor: comunicări, rapoarte de săpătură, studii parţiale şi monografice publicate în ţară şi în străinătate
f.	Durata: permanent
g.	Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte permanente

PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: CIVILIZAȚIA TRACO-GETO-DACĂ ÎN LUMINA SĂPĂTURILOR ARHEOLOGICE DE LA CÂRLOMĂNEȘTI, JUD. BUZĂU
b. Coordonator: dr. Vlad V. Zirra (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Mircea Babeş (prof. univ.), dr. Theodor Isvoranu (CȘ III), Despina Măgureanu (CȘ) (vezi punctele j–k);
d. Termen de realizare: permanent; 
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: din suprafața platoului, pe care este localizată așezarea de tip dava, s-a cercetat aproximativ o treime (circa 1800 mp). Săpăturile arheologice au fost întreprinse de către Mircea Babeş (1967, 1972–1976, 1978–1981). Cercetările s-au reluat în anul 2000 și s-au desfășurat în fiecare an, cu excepția 2015–2016. Documentarea cercetării a dus la constituirea unei arhive importante (jurnale, planuri, fotografii, desene) şi la acumularea unui volum impresionant de materiale arheologice. Rezultatele celor zece campanii din anii '70–'80 au fost valorificate parțial de către Mircea Babeș. Studiile publicate în revistele Dacia N.S. și SCIVA sunt încă de referință pentru cercetarea dedicată civilizației geto-dace. Acestora li s-au adăugat un număr modest de publicații apărute în Cronica Cercetărilor Arheologice, în revista Mousaios și în câteva volume de studii publicate în anii 2011, 2013, 2018. În ciuda eforturilor, majoritatea contextelor şi materialelor descoperite sunt încă inedite;
f. Scop: continuarea săpăturilor în suprafaţă și a organizării depozitului de materiale arheologice (existența bazei arheologice de sit dotată cu depozit reprezintă, cel puțin pentru viitorul apropiat, o garanție a asigurării finanțării de către Muzeul Județean Buzău. Acesta are calitatea de instituție organizatoare și este interesat atât de sporirea patrimoniului arheologic, cât și de prelucrarea celui deținut); continuarea gestionării arhivei de şantier, aducerea la zi a bazei de date care conține inventarierea primară a materialelor arheologice; obţinerea cât mai multor informaţii asupra cronologiei relative a sitului prin studiul ceramicii, care reprezintă categoria majoritară de material (este necesară analiza tehno-tipologică în raport cu contextul arheologic și cu observaţiile stratigrafice); studiul structurilor de locuire (arhitectură și materiale de construcţii utilizate) şi semnificaţia acestora; continuarea demersurilor pentru obținerea unor analize a materialelor descoperite din punct de vedere tehnologic (ex. secţiuni subţiri, difractometrie cu raze X, analize chimice și metalografice); reconstituirea tipului de subzistenţă (analize arheozoologice); publicarea unor categorii de piese semnificative cronologic; valorificarea cu caracter monografic a ansamblurilor arheologice (edificiile de mari dimensiuni cercetate; zonele funcționale care pot fi decelate în momente de timp diferite, în interiorul așezării, pe durata secolelor II–I a. Chr.);
g. Material şi metode de lucru: săpături arheologice, prelucrarea documentației arheologice grafice și descriptive; fişarea descoperirilor pe areale şi complexe; prelucrarea materialelor arheologice care trebuie documentate (desenare, descriere, fotografiere), clasificarea şi analiza sub aspect morfologic, cronologic, planimetric şi stratigrafic; continuarea prelucrării resturilor faunistice în colaborare cu un arheozoolog (dr. Georgeta El Susi a analizat materialul osteologic din șase campanii post 2000);
h. Rezultate scontate: studii (seria Cârlomăneşti) și  publicare monografică;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Despina Măgureanu – publicarea unui studiu despre locuirea de sec. IV–III a. Chr. de la Cârlomăneşti – Cetăţuia (coautori Mircea Babeş, Sebastian Matei) (2020); publicarea unui studiu extins asupra zonei de SE a așezării, care a livrat materiale care atestă existența unei zone legate de prelucrarea metalelor în dava de la Cârlomăneşti (coautor Sebastian Matei); realizarea unui studiu și a unor investigații arheometrice asupra importurilor de sticlă descoperite în dava de la Cârlomăneşti (în colaborare cu Roxana Bugoi, Sebastian Matei, Mariana Cristina Popescu); reorganizarea depozitului de materiale faunistice aflat la baza arheologică din Cârlomănești și inventarierea resturilor osteologice în vederea determinării arheozoologice de către Georgeta El Susi; întocmirea raportului tehnic de săpătură pentru campania 2019 în forma finală, pentru subarealul aflat în curs de cercetare (V1aN); prelucrarea grafică (CorelDRAW) a planurilor şi profilelor din campania 2019; inventarierea şi descrierea pieselor descoperite în 2019 şi completarea bazei de date; susținerea unei comunicări (2020); 
j. Colaborări în țară: dr. Sebastian Matei (Muzeul Județean Buzău), dr. Roxana Bugoi (Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizică şi Inginerie Nucleară „Horia Hulubei”, București), dr. Migdonia Georgescu (Muzeul Național de Istorie a României);
k. Colaborări în străinătate: 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: co-finanţare asigurată de Muzeul Judeţean Buzău pentru tipărirea volumului Cârlomăneşti 1.

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire proiect: POIENEȘTI. UN SIT PROTOISTORIC ȘI DE EPOCĂ ROMANĂ ÎN BARBARICUM
b. Coordonator: dr. Daniel Spânu (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Mircea Babeș (prof. univ.), dr. Daniel Spânu (CȘ II), dr. Gabriel Vasile (CȘ III);
d. Termen de realizare: permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor: vestigiile protoistorice şi din epoca romană de pe situl Măgură de la Poieneşti, jud. Vaslui, au fost cercetate integral prin săpăturile întreprinse de Radu Vulpe (1949) şi Mircea Babeş (1979–2000). Aceste cercetări au prilejuit acumularea unei impresionante arhive arheologice (jurnale, planuri, fotografii, desene şi materiale arheologice propriu-zise). Dacă vechile săpături au fost publicate satisfăcător, majoritatea contextelor şi materialelor descoperite după anul 1985 sunt încă inedite; 
f. Scop: gestionarea arhivei de şantier şi valorificarea ştiinţifică a ansamblurilor arheologice;
g. Material şi metode de lucru: arhiva de şantier trebuie reorganizată; materialele arheologice trebuie documentate, clasificate şi analizate sub aspect morfologic, cronologic, planimetric şi respectiv sub aspectul stratigrafiei orizontale; resturile cinerare trebuie determinate antropologic. Determinarea unor eventuale resturi faunistice ar extinde dezbaterile dedicate ritualului funerar;
h. Rezultate scontate: evidenţierea relevanţei culturale a ansamblurilor arheologice de pe Măgură poate contribui la alcătuirea unei imagini noi, aprofundate şi pertinente, asupra cronologiei, ritualurilor şi conectivităţilor macroregionale ale culturilor getică, Poieneşti – Lucaşeuca, Poieneşti – Vârteşcoiu şi Černjachov;
i. Valorificarea  rezultatelor: ordonarea arhivei, redactarea de studii şi monografii;
Daniel Spânu – continuarea reorganizării și ordonării arhivei proiectului (2020); continuarea realizării catalogului ilustrat al necropolei din secolele II–I a. Chr. (termen final 2022);
j. Colaborări în ţară: Muzeul Județean „Ștefan cel Mare”, Vaslui;
k. Colaborări în străinătate: -
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROIECTUL NR. 3

a. Denumire: CERCETĂRI DE ARHEOTOPOGRAFIE PENTRU PREISTORIA ȘI ANTICHITATEA SPAȚIULUI SUD-EST EUROPEAN. PROIECTUL HERON.
b. Coordonator: dr. Alexandru Morintz (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Alexandru Morintz (CȘ II);
d. Termen de realizare: permanent; 
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în prezent, nu există studii de referinţă dedicate măsurătorilor topografice, în preistorie şi antichitate, pe teritoriul României. Caracterul perisabil al materialelor din care erau confecţionate instrumentele, dar şi reticenţele de interpretare, au făcut ca semnalările unor descoperiri de aceste gen să fie cvasi-inexistente. Totuşi, există două excepţii extrem de importante. În anul 1940, Radu Vulpe, publicând cercetările sale efectuate în stațiunea aparţinând culturii Cucuteni de la Calu, jud. Neamț, prezintă şi un artefact despre care afirmă: „[…] il n’est pas non plus exclu d’avoir affaire à un ustensile métrique: la régularité des espaces qui séparent les traits et les point mentionnés plus haute, plaide en faveur de cette hypothèse” (R. Vulpe, Les fouilles de Calu, Dacia VII–VIII, 1937–1940, p. 48–49, fig. 26/4 şi 29/5). Mai mult, două decenii şi jumătate mai târziu, Radu Vulpe revine asupra subiectului şi publică separat artefactul, de data aceasta într-o revistă de metrologie (R. Vulpe, Unealtă metrică primitivă găsită la Calu (Piatra Neamț), 1965, Metrologia aplicată, 11, p. 508–511). În anul 2013, Eugen Nicolae publică un artefact pe care îl defineşte ca fiind „un etalon medieval moldovenesc pentru măsurarea lungimii” (E. Nicolae, Un etalon medieval moldovenesc de o jumătate de palmă, Studii şi Cercetări de Numismatică, IV (XVI), 2013, p. 165 şi fig. 1). Deşi diferite ca material de fabricaţie şi despărţite cronologic prin milenii, cele două descoperiri sunt similare prin destinaţie: etaloane pentru măsurarea distanţelor. Raritatea descoperirilor de acest gen se datorează, în proporţie covârşitoare, dificultății interpretării ca atare de către descoperitori;
f. Scop: stabilirea unei metodologii de testare a unor artefacte cu posibile conotaţii topografice; reconstituirea unor proceduri practice de măsurare, ţinând cont de nivelul noţiunilor matematice existente în epocă; realizarea unui catalog al descoperirilor pentru România;
g. Material şi metode de lucru: re-analizarea unor descoperiri anterioare, publicate sau inedite; compararea acestora cu descoperiri din alte zone;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Alexandru Morintz – publicarea a două volume de unic autor (2020); 
j. – k. Colaborări în ţară şi în străinătate: se vor stabili în funcţie de obiectivele fiecărei etape din cadrul proiectului;
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

Proiecte cu durată limitată

PROIECTUL NR. 4

a. Denumire: BRĂILIȚA, O NECROPOLĂ UNICĂ ÎN ZONA DUNĂRII DE JOS. MORMINTELE DIN PERIOADA DE TRANZIȚIE, EPOCA BRONZULUI ȘI A DOUA EPOCĂ A FIERULUI
b. Coordonator: dr. Valeriu Sîrbu (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Cristian Schuster (CȘ I), dr. Valeriu Sîrbu (CȘ I), dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), dr. Raluca Kogălniceanu;
d. Termen de realizare: 2021;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: deși despre siturile de la Brăilița s-au publicat o monografie (N. Harțuche, Complexul arheologic Brăilița, 2002) și o serie de articole de-a lungul vremii, prin noul proiect se vor obține rezultate valoroase, din mai multe puncte de vedere. Noul volum, care va fi publicat, se va referi doar la necropolele din perioada de tranziție, epoca bronzului și a doua epocă a fierului, nu și la vestigiile din așezări ori din alte perioade istorice. În primul rând, se va adăuga analiza antropologică a 166 de morminte regăsite, după publicarea monografiei din 2002, la Institutul de Antropologie „Fr. I. Rainer” din București. De asemenea, se vor prezenta rezultatele expertizei arheozoologice care, de asemenea, nu există în volumul menționat. În al treilea rând, se va include analiza de specialitate a pieselor din silex, piatră, os, corn, scoici și melci, absentă și ea în publicațiile anterioare. În al patrulea rând, se vor desena și se vor executa fotografii de înaltă rezoluție pentru toate piesele semnificative, întrucât în publicațiile anterioare s-au făcut puține desene, iar fotografiile sunt, practic, inutilizabile; 
f. Scop: o cunoaștere mai aprofundată atât a materialelor arheologice și a fenomenelor funerare, cât și a societății și a vieții spirituale din epocile respective, care se va realiza prin corelarea documențatiei de pe șantier (carnete, planuri, desene, fotografii), a hărților zonei, cu analizele materialului arheologic din expoziția și din depozitele Muzeului Brăilei „Carol I”, apoi prin analizele antropologice si arheozoologice; 
g. Material şi metode de lucru: analize de specialitate, studierea documentației și a pieselor, desenare și fotografiere, documentare, redactare;
h. Rezultate scontate: comunicări științifice, articole, cataloage, monografie;  
i. Valorificarea rezultatelor: 
Valeriu Sîrbu, Cristian Schuster, Adrian Bălășescu, Raluca Kogălniceanu – redactarea volumului Brăilița, o necropolă unică în zona Dunării de Jos. Mormintele din perioada de tranziție și din epoca bronzului  (în colaborare cu Andrei Soficaru, Mihai Constantinescu, Monica Mărgărit, Loredana Nițu, Stănică Pandrea, Cătălin Lazăr) (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Andrei Soficaru, dr. Mihai Constantinescu (Institutul de Antropologie „Francisc I. Rainer” București), dr. Monica Mărgărit, dr. Loredana Nițu (Universitatea „Valahia” Târgoviște), dr. Stănică Pandrea (Muzeul Brăilei „Carol I”, Brăila), dr. Cătălin Lazăr (Institutul de Cercetări, Universitatea din București);
k. Colaborări în străinătate: 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 5

a. Denumire: MONOGRAFIA AȘEZĂRII FORTIFICATE DE LA BÂZDÂNA-CALOPĂR, PUNCTUL „LA CETATE” (SEC. IV A. CHR. – SEC. I P. CHR.) 
b. Coordonator: dr. Vlad V. Zirra (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Vlad V. Zirra (CȘ I), dr. Valentin Dumitrașcu (CŞ III) (vezi punctele j–k);
d. Termen de realizare: 2022;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: până în momentul de faţă, în arheologia românească, în ciuda faptului că au fost identificate numeroase aşezări fortificate corespunzătoare perioadei geto-dacice, doar o mică parte dintre acestea au fost cercetate prin săpături arheologice şi, cu atât mai puţin, prin săpături sistematice. Oricum, faţă de cercetările de teren încheiate sau în curs, literatura arheologică pe tema respectivă este mai puţin bogată decât ar fi fost de aşteptat. Unele aşezări chiar s-au bucurat de prea puţină atenţie în privinţa valorificării rezultatelor investigaţiilor. În ansamblu, în domeniul respectiv, deşi cantitatea informaţiei este considerabilă, ordonarea şi consistenţa acesteia lasă destul de mult de dorit. Eforturile conjugate ale lui C. M. Tătulea (1981–1990) şi apoi ale noastre (1993–2004) au urmărit, în limita fondurilor (relativ reduse), sesizarea şi înregistrarea cât mai echilibrată a problematicii specifice a aşezării din punctul „La Cetate”: depunerile arheologice rezultate în urma locuirii, fortificaţiile succesive, manifestările rituale legate de acestea;
f. Scop: valorificarea rezultatelor cercetărilor de teren din perioada 1993–2004, cât şi din perioada anterioară (1981–1991, săpături efectuate de C. M. Tătulea); integrarea problematicii aşezărilor fortificate din Oltenia în peisajul ştiinţific privitor la aşezările contemporane din România şi ţările limitrofe, cu accent deosebit pe orizontul cronologic al sec. IV–III a. Chr.;
g. Material şi metode de lucru: materialul recoltat, începând cu 1981 şi până în 2004, este foarte bogat, şi, în cea mai mare parte, inedit. O parte din el a fost valorificat sub formă de rapoarte de săpătură, articole, prezentări pentru web, interviuri TV, expoziţii etc. Cantitatea foarte mare de ceramică, în cea mai mare parte fragmentară, eşantioanele de materiale de construcţie (cărămizi de chirpici, umplutură de fortificaţie – pământ ars), piese de metal, tipare, creuzete etc. necesită un efort îndelungat de sortare, fişare, desenare, fotografiere; documentaţia constituită pe teren, la rândul ei, trebuie revăzută, selectată, reordonată etc.; o parte din materiale (ceramică, materiale de construcţie etc.) merită analizate din punct de vedere fizico-chimic, termic; completarea documentaţiei (acolo unde, din cauze obiective, nu au fost posibile săpături) se poate face prin mijloace arheometrice. Desigur, bogăţia impresionantă de materiale de diverse tipuri necesită constituirea unei baze de date generale, care să cuprindă totodată şi documentaţia de teren existentă, dar şi urmărirea şi amplificarea bibliografiei aferente la zi; metode de lucru implicate: stratigrafie, tipologie, chorologie, analize fizico-chimice (amintite mai sus), arheometrie, analize statistice şi combinatorii;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Vlad V. Zirra – monografia aşezării fortificate de la Bâzdâna, punctul „La Cetate” (termen final 2022); susținerea a cel puțin unei comunicări; predarea la tipar a unui raport de săpătură (2020); participare la cercetări de teren (2020); 
Valentin Dumitrașcu – continuarea studiului arheozoologic în vederea publicării monografiei; predarea la tipar a unui studiu (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Olimpia Bratu (Direcţia Publică de Patrimoniu, Târgu Jiu, județul Gorj), dr. Dorel Bondoc (Muzeul Olteniei, Craiova);
k. Colaborări în străinătate: HORIBA Jobin Yvon SAS, 16-18 rue du Canal 91165 Longjumeau Cedex, France;
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 6

a. Denumire: BAZINELE ARGEȘULUI ȘI DÂMBOVIȚEI ÎN PERIOADA BRONZULUI FINAL, HALLSTATT-ULUI ȘI LATÈNE-ULUI
b. Coordonator: dr. Cristian Schuster (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Cristian Schuster (CȘ I), dr. Alexandru Morintz (CȘ II), dr. Alexandra Comşa (CȘ II), dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), dr. Georgeta El Susi (CȘ II, asociat), Agata Bulei (doctorand), Andrei Bălărie (doctorand); Alexandru Hălbac (doctorand), Anișoara Topârceanu (doctorand);
d. Termen de realizare: 2024; 
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv:
f. Scop: cunoaşterea dinamicii comunităţilor din Bronzul Târziu, din Hallstatt şi Latène în spaţiul bazinului Argeşului Inferior, în raport cu regiunile învecinate, dar şi altele mai îndepărtate (Muntenia de est şi de vest, Dobrogea, sudul Moldovei, Oltenia, Transilvania de sud-est, Bulgaria, Grecia, estul Mediteranei);
g. Material şi metode de lucru: cercetări inter- şi pluridisciplinare și investigaţii arheologice de teren; analize de laborator (ceramica, materialul osteologic uman şi animal, materialul litic, piesele de metal, sticlă); studii antropologice şi arheozoologice; geo-scanări; aerofotografii; restaurare;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Cristian Schuster, Alexandru Morintz – săpături sistematice la Radovanu – Gorgana a doua, jud. Călăraşi, dacă se va primi finanțare (2020); 
Cristian Schuster – activitate și documentare în depozite arheologice (Muzeul Oltenița, Baza Arheologică Radovanu, Muzeul Municipiului București, Centrul de Tracologie), arhive (Muzeul Oltenița) și biblioteci (Centrul de Tracologie) (2020);
Adrian Bălășescu – continuarea studiului faunei de la Radovanu, dacă va exista finanțare pentru cercetarea arheologică (2020); 
Cristian Schuster – redactarea studiilor Ceramica getică de la Radovanu: strecurătorile (în colaborare cu Done Șerbănescu și Alexandru Morintz); Cercetările arheologice de la Voluntari (în colaborare cu Alexandru Morintz și Meda Toderaș) și lucru la volumul Cercetările arheologice de la București – Fundeni (în colaborare cu Alexandru Morintz, Andrei Măgureanu, Despina Măgureanu, Raluca Kogălniceanu, Adrian Bălășescu, Theodor Isvoranu, Cătălin Constantin) (2020);
drd. Agata Bulei – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
drd. Andrei Bălărie – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
drd. Alexandru Hălbac – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat; 
drs. Anișoara Topârceanu – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
j. Colaborări în ţară: Done Șerbănescu (Muzeul Civilizaţiei Gumelniţa, Olteniţa), Ion Tuțulescu (Muzeul Judeţean „Aurelian Sacerdoţeanu” Vâlcea), Muzeul Judeţean „Teohari Antonescu” Giurgiu, Universitatea „Valahia” Târgovişte, Universitatea Dunării de Jos Galaţi, dr. Laurenţiu Mecu, dr. Alexandru Nălbitoru–Mărăcine (Muzeul Județean „Aurelian Sacerdoţeanu” Vâlcea); 
k. Colaborări în străinătate: Muzeul Isperih (Bulgaria), Muzeul Tutrakan (Bulgaria), prof. dr. David Monsees, dr. Christine Markussen, dr. John Crary (Archaeo/Community Foundation California, Statele Unite ale Americii);  
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 7

a. Denumire proiect: VESTIGII LA TÈNE TÂRZII ȘI DIN EPOCA ROMANĂ PROVINCIALĂ DIN ZONA SIGHIȘOAREI
b. Coordonator: dr. Daniel Spânu (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Daniel Spânu (CȘ II);
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor: cercetările îndelungate de teren efectuate de Radu Harhoiu la Sighişoara – Dealul Viilor (1979–2012), George Baltag şi Daniel Spânu la Albeşti – Valea Şapartocului (1989 şi 2005–2006) au furnizat relativ numeroase şi variate materiale din epocile Latène târzie şi romană, care în cea mai mare parte sunt documentate, dar încă inedite; 
f. Scop: definirea documentării formelor de habitat din microzona Sighişoara, atât a celor din epoca Latène târzie, cât şi a celor din epocă romană, şi studierea lor comparativă;
g. Material şi metode de lucru: cercetări arheologice de teren; documentarea, clasificarea şi dezbaterea datării materialelor studiate; cercetări interdisciplinare;
h. Rezultate scontate: 
i. Valorificarea  rezultatelor
Daniel Spânu – participare la cercetări de teren la Albești; documentarea unor materiale din săpăturile mai vechi de la Albești; predarea la tipar a unui studiu (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. N. Teșculă (Muzeul de Istorie din Sighişoara), prof. Ioan Marian Țiplic (Universitatea „Lucian Blaga”, Sibiu);
k. Colaborări în străinătate: -
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 8

a. Denumire: ARHEOLOGIA PEISAJULUI FUNERAR. PRACTICI FUNERARE LA DUNĂREA DE JOS ÎN PERIOADA SEC. IX A. CHR. – III P. CHR.
b. Coordonator: dr. Vlad V. Zirra (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Daniel Spânu (CȘ II), dr. Vlad-Ștefan Cărăbiși (CȘ III), Anca Ganciu (CȘ), Daniel Ciucălău (doctorand); 
d. Termen de realizare: 2023;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: necropolele din spaţiul vechii Dacii, datate în prima și în a doua epocă a fierului, precum şi în epoca romană (sec. V a. Chr. – III p. Chr.) sunt încă insuficient cercetate şi publicate. În cadrul Institutului, în ultimii 40 de ani s-au efectuat săpături în necropolele de la Basarabi (cercetări Vladimir Dumitrescu), Balta Verde – Gogoșu (cercetări Dumitru Berciu și Eugen Comșa) și Stelnica (săpată parţial, 368 morminte). În anii 2007, 2008, 2009 au fost reluate, în regim de urgenţă, săpăturile din necropola de la Zimnicea („Câmpul Morţilor”), descoperindu-se 37 de noi morminte. Stadiul publicării acestor necropole este încă nesatisfăcător; 
f. Scop: proiectul îşi propune: 1. continuarea cercetărilor sistematice în necropola de la Stelnica (A. Ganciu, Gh. Matei); 2. Continuarea săpăturilor de la Zimnicea; 3. Publicarea necropolei de la Enisala (D. Spânu, S. Ailincăi); 4. valorificarea rezultatelor din săpăturile vechi de la Basarabi și Balta Verde – Gogoșu (Vlad-Ștefan Cărăbiși). Demersul are implicaţii metodologice şi teoretice pentru domeniul arheologiei funerare, dar și pentru arheologia formelor de habitat, şi implică obligatoriu studiul antropologic;
g. Material şi metode de lucru: prelucrarea fondului documentar şi a materialelor descoperite în vechile săpături, prelucrate deja în mare parte, aflate la Institut, precum şi la muzeele din Slobozia, Caracal şi Alexandria și Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea; metode: săpături arheologice, restaurare, desen, fotografie, analiza statistică și combinatorie; cercetare interdisciplinară, cu contribuţia indispensabilă a antropologilor;
h. Rezultate scontate: vezi punctul f; dezvelirea, respectiv cercetarea exhaustivă a necropolei de la Stelnica; analiza sistematică a ritului şi ritualului funerar, a compoziţiei inventarului, ducând la decelarea unor evoluţii relevante istoric; analiza structurii biologice, demografice, sociale şi etnice a populaţiilor respective; realizarea unor studii de metodă şi teorie a fenomenului funerar;
i. Valorificarea rezultatelor: publicarea monografică a necropolelor; comunicări şi studii pe aspecte parţiale, comune toturor necropolelor în discuţie; valorificare muzeistică în cadrul Institutului de Arheologie, în cadrul Muzeului Național de Istorie a României, precum şi al muzeelor din Alexandria, Caracal şi Slobozia;
Daniel Spânu – continuarea documentației grafice și fotografice a materialelor din necropola getică de la Enisala (termen final 2022); 
Anca Ganciu – participare la cercetări de teren la Stelnica – Grădiștea Mare, redactarea unui studiu despre un comportament funerar atipic atestat în necropola getică de la Stelnica – Grădiştea Mare (2020); 
Vlad-Ștefan Cărăbiși – susținerea unei comunicări şi redactarea unui studiu privind descoperirile de la Basarabi, Balta Verde și Gogoșu (2020); 
drd. Daniel Ciucălău – va realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat;
j. Colaborări în ţară: dr. Sorin Ailincăi (Institutul de Cercetări Eco-Muzeale „Gavrilă Simion”, Tulcea), dr. Gheorghe Matei (Muzeul Județean Ialomița), Muzeul Romanațiului Caracal, dr. Dragoș Măndescu (Muzeul Judeţean Argeş), Pavel Mirea (Muzeul Judeţean Teleorman); 
k. Colaborări în străinătate: dr. Svend Hansen (Deutsches Archäologisches Institut – Eurasien Abteilung, Berlin), Philippe Charlier (Hôpital universitaire Raymond Poincaré de Garches, Laboratoire d'éthique médicale de l'université Paris-Descartes Musée du quai Branly - Jacques-Chirac Université de Versailles-Saint-Quentin-en-Yvelines);
l. Bugetul solicitat:
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 7

a. Denumire: ISTORIA ARHITECTURII PE TERITORIUL ROMÂNIEI
b. Coordonator: dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu, CŞ I
c. Scop: studiul arhitecturii antice și medievale în conformitate cu metodologiile consacrate în cercetarea arhitecturii istorice
d. Rezultate scontate: comunicări, studii, cataloage, monografii
e. Modul de valorificare a rezultatelor: documentare de teren prin relevee de arhitectură, comunicări, studii, monografii
f. Durata: permanent
g. Proiectele de cercetare propuse în acest program

Proiecte permanente

PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: ARHITECTURA ANTICĂ PE TERITORIUL ROMÂNIEI 
b. Coordonator: dr. Virgil Apostol (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CŞ I), dr. Virgil Apostol (CȘ III), dr. Letiția Nistor (CȘ III) ;
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: arhitectura arheologică a fost un domeniu aproape absent în arheologia românească, deși reprezintă un teritoriu de cercetare fundamental în arheologia clasică internaţională. Cercetările din ultimile decenii în acest domeniu oferă un fundament metodologic necesar pentru structurarea cercetărilor specifice de arhitectură;
f. Scop: finalizarea și dezvoltarea unor proiecte de cercetare privind arhitectura istorică;
g. Material şi metode de lucru: relevarea și catalogarea pieselor arhitecturale, relevee-studiu de arhitectură, măsurători la scara ansamblului urban;
h. Rezultate scontate: 
- completarea studiului materialului litic arhitectural finalizat de la Histria (M. Mărgineanu Cârstoiu, Architecture grecque et romaine. Membra disiecta, Histria XII, București, 2006) cu cel al pieselor arhitecturale de la Tomis și Callatis va extinde zona de cunoaştere a stilurilor și influențelor, reflectate de fenomenul arhitectural, ca expresie a vieții materiale și spirituale a societății antice în zona Pontul Stâng;
- studiul arhitectural-urbanistic va constitui baza de analiză a structurilor urbane antice din Dobrogea;
- studiul de arhitectură al fortificației dacice de la Cetatea Zânelor va aduce date noi cu privire la modul de edificare al fortificațiilor dacice;
i.	Valorificarea rezultatelor: 
Monica Mărgineanu Cârstoiu
- pregătirea pentru tipar a monografiei Piese de arhitectură de la Tomis – Callatis – finalizare 2020
Colectiv: Monica Mărgineanu Cârstoiu;
- studiul pieselor de arhitectură de la Histria – Zona Sacră – finalizare 2021
Colectiv: Monica Mărgineanu Cârstoiu (coordonator), Virgil Apostol, Letiția Nistor (colaborare la documentare și relevare);
- redactarea, în vederea publicării, a documentării de arhitectură din ultimele decenii asupra elementelor de urbanism roman de la Tropaeum Traiani, Argamum, Halmyris – finalizare 2020 
Colectiv: Monica Mărgineanu Cârstoiu (coordonator), Virgil Apostol;
- pregătirea, în vederea redactării şi publicării, a studiului (monografic) privind materialul litic roman de la Biserica Sf. Nicolae din Densuş și din zona învecinată Ulpiei Traiana Sarmizegetusa – finalizare 2021
Colectiv: Monica Mărgineanu Cârstoiu (coordonator), Virgil Apostol, Letiția Nistor (colaboratori);
Virgil Apostol
- dezvoltarea pentru publicare a tezei de doctorat Incintele orașelor romane din Dobrogea – finalizare 2020; 
- publicarea unui studiu referitor la arhitectura dacică, pe baza documentării realizate în anii precedenți – finalizare 2020;
Letiția Nistor
 - catalogarea pieselor de arhitectură din colecția Institutului de Arheologie – finalizare 2021
Colectiv: Letiția Nistor, Virgil Apostol;

Planificarea valorificării poate suferi modificări în funcție de volumul de muncă necesar pentru îndeplinirea următoarelor atribuții ale sectorului:
- asistență de specialitate pentru realizarea documentațiilor necesare desfășurării lucrărilor de proiectare, conservare-restaurare și reabilitare pentru Casa Macca;
- asistență de specialitate în cadrul protocoalelor de colaborare ale Institutului de Arheologie cu Institutul Național al Patrimoniului – Cetatea Histria, Ansamblul rupestru de la Murfatlar, Cetatea dacică de la Grădiștea de Munte;

j. Colaborări în ţară: dr. Ghiorghe Papuc (Muzeul de Istorie Naţională şi Arheologie, Constanţa –pentru piesele de arhitectură de la Tomis); dr. Robert Constantin, dr. Mihai Ionescu (Muzeul de Arheologie, Mangalia – pentru piesele de arhitectură de la Callatis); dr. Paul Pupeză (Muzeul de Istorie al Transilvaniei, Cluj-Napoca – pentru Cetatea Zânelor, Covasna);
k. Colaborări în străinătate:
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: ARHITECTURA MEDIEVALĂ PE TERITORIUL ROMÂNIEI 
b. Coordonator: dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CȘ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CŞ I), dr. Virgil Apostol (CȘ III), dr. Letiția Nistor (CȘ III), Ștefan Dejan (doctorand), Marius Marinac (doctorand);
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: arhitectura arheologică a monumentelor medievale a fost în atenția cercetării arheologice, a cercetărilor de istoria artei și, sporadic, a cercetărilor de istoria arhitecturii, dar lacunele existente în cunoaşterea structurilor arhitecturale, funcția şi aparența estetico-arhitecturalǎ sunt încǎ numeroase; 
f. Scop: studierea unor monumente de arhitecturǎ descoperite arheologic sau integrate în construcții moderne (epoca bizantină și medievalǎ târzie);
g. Material şi metode de lucru: relevare, relevee-studiu, documentarea în arhive, catalogare;
h. Rezultate scontate: 
- clarificarea modurilor de construcție, configurațiilor defensive și instalațiilor portuare din epoca bizantină în Dobrogea;
- analiza transformărilor la nivelul structurii arhitectural-defensive a reședințelor fortificate;
- realizarea unor studii de arhitectură ale unor monumente medievale reprezentative;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Monica Mărgineanu Cârstoiu
- completarea studiului de arhitectură cu datele din cercetările arheologice în curs de desfășurare în Cetățile bizantine de la Nufăru și Păcuiul lui Soare – finalizare 2021;
Colectiv: Monica Mărgineanu Cârstoiu (coordonator), Virgil Apostol, Letiția Nistor (colaboratori); 
Virgil Apostol
- continuarea înregistrărilor de teren (studii de arhitectură) la Cetatea Soroca și Abația cisterciană de la Igriș
Colectiv: Virgil Apostol (coordonator), Ștefan Bâlici, Letiția Nistor;
Letiția Nistor
- dezvoltarea pentru publicare a tezei de doctorat Reședințe nobiliare din Podișul Târnavelor în perioada secolelor XVI-XVII – finalizare 2020
- publicarea studiului Loggia in the noble residences from Early Modern Transylvania. Chronology and architecture – finalizare 2020
- catalogarea pieselor de arhitectură de la Cetatea Deva – finalizare 2021.

Doctoranzii vor realiza lucrările prevăzute pentru anul 2020 în planul individual al studiilor de doctorat.

Planificarea valorificării poate suferi modificări în funcție de volumul de muncă necesar pentru îndeplinirea următoarelor atribuții ale sectorului:
- asistență de specialitate pentru realizarea documentațiilor necesare desfășurării lucrărilor de proiectare, conservare-restaurare și reabilitare pentru Casa Macca;
- asistență de specialitate în cadrul protocoalelor de colaborare ale Institutului de Arheologie cu Institutul Național al Patrimoniului – Cetatea Histria, Ansamblul rupestru de la Murfatlar, Cetatea dacică de la Grădiștea de Munte;
j. Colaborări în ţară: dr. Daniela Tănase (Muzeul Banatului, Timișoara); dr. Ștefan Bâlici (Institutul Național al Patrimoniului, București);
k. Colaborări în străinătate: dr. Sergiu Musteață, dr. Ion Tentiuc (Chișinău);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROGRAMUL DE CERCETARE NR. 8

a.	Denumire: BIOARHEOLOGIA SPAȚIULUI CARPATO-DUNĂREAN DIN PALEOLITIC PÂNĂ ÎN EVUL MEDIU
b.	Coordonator: dr. Adrian Bălășescu, CŞ II
c.	Scop: analiza resturilor osteologice umane, a resturilor de faună și de floră din diferite situri arheologice; studierea dietei, aprofundarea relațiilor om–mediu, a tipurilor de interacțiuni și a consecințelor
d.	Rezultate scontate: fişe de documentare, studii şi monografii
e.	Modul de valorificare a rezultatelor: comunicări, rapoarte bioarheologice, studii şi monografii publicate în ţară şi în străinătate
f.	Durata: permanent
g.   Proiectele de cercetare propuse în acest program

Proiecte cu durată limitată

PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: BIOARHEOLOGIA PALEOLITICULUI DIN ROMÂNIA
b. Coordonator: dr. Valentin Dumitrașcu (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), dr. Valentin Dumitrașcu (CȘ III), dr. Gabriel Vasile (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2018–2022;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: informațiile de natură bioarheologică (paleoantropologie, arheozoologie și paleobotanică) ce privesc paleoliticul din România sunt cuprinse într-un număr restrâns de studii, majoritatea având un caracter sectorial, limitat la enumerarea unor specii și încadrarea lor în secvențe crono–climatice, cu excepția unei serii de lucrări ale Alexandrei Bolomey și ale lui Marin Cârciumaru. Siturile paleolitice care au furnizat materiale bioarheologice sunt însă numeroase, dar puțin exploatate din acest punct de vedere. În contextul tendințelor actuale în cercetarea preistoriei, se impune o abordare sistemică a interacțiunilor dintre populațiile de vânători-culegători cu mediul animal și vegetal contemporan lor; 
f. Scop: îmbunătățirea nivelului actual al cunoașterii, cu accent pe descrierea adaptărilor populațiilor umane, a strategiilor de subzistență, a dinamicii acestor populații în timp și spațiu, din perspectivă bioarheologică;
g. Material şi metode de lucru: materialul care va fi studiat provine atât din cercetări actuale, cât și din săpături mai vechi, și este găzduit, în afară de Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan”, la Complexul Muzeal „Curtea Domnească” din Târgoviște, Universitatea „Valahia”, Târgoviște și Muzeul Național de Istorie a României din București. Foarte puține situri paleolitice care conțin resturi bioarheologice consistente au fost explorate în ultimii ani sau sunt încă în curs de cercetare. Unul dintre ele este încadrat în paleoliticul mijlociu (Cheile Vârghișului) și alte două în paleoliticul superior (Buda și Poiana Cireșului). Proiectul își propune studierea materialelor din aceste situri, coroborată cu studiul unor materiale excavate în trecut, aflate în depozitele instituțiilor mai sus amintite. Pe lângă spectrul clasic de analize a materialelor bioarheologice, se impune investigarea acestora prin tehnici și metode actuale (analize izotopice, genetice, morfometrice etc);
h. Rezultate scontate: diseminarea rezultatelor prin comunicări științifice naționale și internaționale, articole științifice în țară și străinătate;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Valentin Dumitrașcu, Adrian Bălășescu, Gabriel Vasile – studierea faunei din siturile din perioada paleoliticului de la Cheile Vârghișului, de pe valea Bistriței (V. Dumitrașcu), Poiana Cireșului și Piatra Neamț I (A. Bălășescu); publicarea unui studiu despre paleoeconomia animalieră (A. Bălășescu, în colaborare cu Elena Nițu și Marin Cârciumaru); în eventualitatea identificării de resturi umane, acestea vor fi studiate de către G. Vasile (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Elena Nițu, dr. Marin Cârciumaru (Complexul Muzeal „Curtea Domnească” din Târgoviște), dr. Marian Cosac (Universitatea „Valahia” Târgoviște), dr. Ștefan Vasile (Universitatea din București, Facultatea de Geologie), dr. Mihaela Danu (palinologie, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași), dr. Valentin Radu (arheomalacologie și arheoihtiologie, Muzeul Național de Istorie a României), dr. Tiberiu Sava (datări 14C, Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizică și Inginerie Nucleară ”Horia Hulubei”, București), Mihaela Golea (carpolog angajat în proiectul BioMapPrehist, Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan”);
 k. Colaborări în străinătate: dr. Nejma Goutas (industria materiilor dure animale, CNRS Paris), dr. Marie Balasse (studii izotopice pe animale; CNRS Paris), dr. Thomas Cucchi (studii de morfometrie, CNRS Paris), prof. dr. Ludovic Orlando (paleogenetică equide, CNRS Toulouse); 
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: diferite proiecte naționale (BioMapPrehist și PATCULT#RO) și internaționale (Pegasus).

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: BIOARHEOLOGIA NEO–ENEOLITICULUI DIN SUD-ESTUL ROMÂNIEI
b. Coordonator: dr. Adrian Bălășescu (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adrian Bălășescu (CȘ II), dr. Alexandra Comșa (CȘ II), dr. Gabriel Vasile (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2018–2022;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: în România, din păcate, în acest moment nu există o cuantificare la nivel național a datelor de paleofaună și paleovegetație din perioada neo-eneoliticului. Ceea ce s-a scris până în prezent constă, în general, în studii sintetice pe diferite culturi sau regiuni istorice, care au avut drept scop evaluarea statistică a ponderii diferitelor specii de animale și vegetale, pe baza frecvenţei lor. Acest tip de analiză a îndepărtat cercetarea de unele direcţii esenţiale, precum aprofundarea cunoaşterii paleodietei, din perspectiva considerării acesteia drept o materializare a unor comportamente, și, mai ales, din aceea a consecinţelor funcţionării unor modele comportamentale privind amplitudinea intervenţiilor antropice asupra mediului natural. Până acum, în țara noastră, în cercetarea preistorică, nu s-a încercat corelarea interdisciplinară a informațiilor privind plantele şi animalele cu cele privind societatea umană, integrate ulterior într-un model de analiză GIS. Pe lângă studiile de arheozoologie, paleobotanică și antropologie, se vor încerca și o serie de de analize de paleogenetică și izotopice, care vor permite reconstituirea dietei populațiilor neo-eneolitice. Demersul este unul original, realizarea sa constituind un instrument de lucru indispensabil tuturor cercetătorilor ce se ocupă de studiul acestei perioade în sud-estul Europei;
f. Scop: sporirea informaţiei, studii, analize şi concluzii la nivelul cunoştinţelor actuale, realizarea unor studii monografice;
g. Material şi metode de lucru: materialul arheozoologic, arheobotanic și antropologic va proveni din următoarele situri-cheie: Cheia (cultura Hamangia – singura așezare aparținând acestei culturi care este studiată în acest moment în România), Gumelnița și Sultana (cultura Gumelnița – așezări cu echipe complexe de cercetare pluridisciplinară); metodele de lucru vor fi cele specifice fiecărei discipline. Avantajul celor două situri care aparțin culturii Gumelnița constă în  faptul că, pe lângă fiecare așezare preistorică, se găsește și o necropolă contemporană, ceea ce va permite o confruntare a rezultatelor studiilor de arheozoologie și arheobotanică cu cele izotopice;
h. Rezultate scontate: articole (cel puțin unul pe an) și monografii (participarea la realizarea cel puțin a unei monografii de sit);
i. Valorificarea rezultatelor: comunicări, rapoarte bioarheologice, studii şi monografii publicate în ţară şi în străinătate
Adrian Bălășescu, Alexandra Comșa, Gabriel Vasile – studierea faunei din siturile de la Cheia (cultura Hamangia), Gumelnița și Sultana (cultura Gumelnița) (A. Bălășescu); în eventualitatea identificării de resturi umane acestea vor fi studiate de către G. Vasile și A. Comșa; susținerea a trei comunicări legate de arheozoologie (2020); redactarea a două studii despre rezultatele studiului antropologic (2020);
j. Colaborări în ţară: dr. Valentin Radu (arheoihtiologie și arheomalacologie, Muzeul Național de Istorie a României), dr. Mihai Florea (GIS, Muzeul Național de Istorie a României), dr. Valentina Voinea (arheologie, Muzeul de Istorie Națională și Arheologie Constanța), dr. Cătălin Lazăr (arheologie, Institutul de Cercetări, Universitatea din București), dr. Mihaela Danu (palinologie, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași), dr. Tiberiu Sava (datări 14C, Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Fizică și Inginerie Nucleară „Horia Hulubei”), Mihaela Golea (carpolog angajat în proiectul BioMapPrehist, Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan”);
k. Colaborări în străinătate: dr. Marie Balasse (studii izotopice pe animale; CNRS Paris), dr. Gwanelle Goude (studii izotopice pe oameni, CNRS Aix en Provence), dr. Thomas Cucchi (studii de morfometrie, CNRS Paris), Morgane Ollivier (paleogenetică canide, CNRS Rennes), dr. Greger Larson (paleogenetică suine, Oxford University), prof. dr. Ludovic Orlando (paleogenetică equide, CNRS Toulouse), dr. Aurélie Salavert (antracolog, CNRS-MNHN Paris), dr. Bartłomiej Szymon Szmoniewski (Institutul de Arheologie și Etnologie al Academiei Polone de Științe, filiala din Cracovia);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: diferite proiecte naționale (BioMapPrehist și PATCULT#RO), proiectul interacademic româno-polonez (Dynamic of Biodiversity of the Central Dobrudja from Neolithic to the Ottoman Empire times) și proiecte internaționale (Pegasus).

PROIECTUL NR. 3

a. Denumire: POPULAȚIILE STRĂVECHI ȘI VECHI, AUTOHTONE ȘI ALOGENE DE PE TERITORIUL ROMÂNIEI ȘI SPAȚIILE ÎNVECINATE. STUDIU ANTROPOLOGIC ȘI PALEOPATOLOGIC
b. Coordonator: dr. Alexandra Comşa (CȘ II);
c. Colectivul de cercetare: dr. Alexandra Comşa (CȘ II), dr. Valentin Dumitrașcu (CȘ III), dr. Gabriel Vasile (CȘ III);
d. Termen de realizare: 2020;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: există o serie de morminte izolate (inclusiv depuneri funerare în aşezări) şi necropole, studiate din punct de vedere antropologic, însă ele sunt în număr insuficient, deocamdată, pentru a putea creiona cu certitutine caracteristicile unora dintre epoci, chiar dacă pentru unele, cum ar fi perioada neolitică sau epoca bronzului, există numeroase date. În plus, practicarea ritului incineraţiei a fost considerată multă vreme ca fiind un impediment major, de exemplu, pentru studierea populaţiilor din perioada hallstattiană, când acesta a reprezentat ritul funerar dominant. În ultima vreme însă, prin preluarea unor metode folosite în antropologia medico-legală (forensică) s-a creat posibilitatea de studiere a scheletelor incinerate, obţinându-se date relevante şi pentru arheologie;  
f. Scop: furnizarea de date concrete privind unele dintre populaţiile din arealul menționat, oferind, în unele cazuri, explicaţii suplimentare privind practicile funerare ale acestora, ca şi unele aspecte sociale sau de patologie; 
g. Material şi metode de lucru: etapele de lucru pentru studierea scheletelor sunt următoarele: prelevat din teren (după caz), spălat, reîntregit, marcat, examinarea morfoscopică pentru stabilirea sexului şi vârstei, efectuarea măsurătorilor specifice, stabilirea taliei şi a tipologiei, efectuarea de comparaţii cu alte schelete individuale sau necropole;
h. Rezultate scontate: se vor aduce contribuţii suplimentare la cercetările antropologice şi paleopatologice efectuate până în prezent, se vor observa anumite obiceiuri funerare în eventualitatea unor depuneri rituale de faună;
i. Valorificarea rezultatelor: 
Alexandra Comșa – analiza antropologică a osemintelor umane descoperite în situri arheologice din diferite perioade istorice: Curăteşti, Sultana – Valea Orbului, Stolniceni, Alexandria – Buzescu etc.; valorificări prin comunicări şi prin publicarea de articole de specialitate; participare la cercetările de teren de la Stolniceni (Republica Moldova), unde va fi prelevat și analizat materialul osteologic uman (2020); 
Gabriel Vasile – va interveni în situațiile în care cantitatea de material antropologic este foarte mare; 
Valentin Dumitrașcu – va asigura studiul resturilor faunistice care pot apărea în diferite contexte funerare;
j. Colaborări în ţară: muzee (Bucureşti, Iaşi, Olteniţa, Alexandria, Brăila, Tulcea, Călăraşi etc.) şi universităţi, dar şi alte instituții, în funcție de solicitări.
k. Colaborări în străinătate: Universitatea din Chişinău (Republica Moldova), Institutul de Antropologie din Sofia (Bulgaria);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare: 

PROGRAMUL NR. 9

a. Denumire: MUZEUL NAŢIONAL DE ANTICHITĂŢI
b. Coordonator: dr. Oana Damian, CŞ I
c. Scop: redeschiderea expoziției Muzeului Naţional de Antichităţi în cadrul Institutului de Arheologie „Vasile Pârvan”; reinventarierea şi reorganizarea colecţiilor şi a depozitelor pentru a include în circuitul ştiinţific naţional şi internaţional patrimoniul Muzeului Naţional de Antichităţi
d. Rezultate scontate: reintrarea în circuitul muzeistic a colecţiilor Muzeului Naţional de Antichităţi, actualizarea colecţiilor de studiu, realizarea unei arhive a MNA 
e. Modul de valorificare a rezultatelor: realizarea de expoziţii temporare şi permanente, de cataloage de piese, CD-rom de prezentare
f. Durata: permanent
g. Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte permanente

PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: MUZEUL NAŢIONAL DE ANTICHITĂŢI. EVIDENȚA ARHIVEI SCRISE ȘI FOTOGRAFICE
b. Coordonator: dr. Roxana Dobrescu (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Andrei Măgureanu (CŞ III), dr. Adriana Panaite (CŞ III), Cătălin I. Nicolae (asistent, drd.), colectivul de cercetători–arheologi;
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: documente de arhivă, fond de fotografii şi clişee, registre-inventar de colecţii, baze de date;
f. Scop: indexarea, scanarea, fotocopierea documentelor arhivei scrise; organizarea şi inventarierea fondului fotografic, digitizarea arhivei fotografice, în special a clişeelor pe sticlă, gestionarea fondului arhivistic scris şi fotografic în baze de date integrate;
g. Material şi metode de lucru: depozite şi colecţii; documentare; inventariere; întocmire de fişe;
h. Rezultate scontate: asigurarea evidenţei şi gestionării unui fond arhivistic, cartografic şi fotografic important;
i. Valorificarea rezultatelor: facilitarea accesului cercetătorilor la arhiva scrisă, fotografică şi cartografică, asigurarea condiţiilor optime pentru prelucrarea arhivei scrise şi fotografice; alcătuirea de studii, albume, publicaţii on-line pe site-ul MNA, expoziţii temporare;
j. Bugetul solicitat: 

PROIECTUL NR. 2

a. Denumire: MUZEUL NAŢIONAL DE ANTICHITĂŢI. EVIDENȚA COLECȚIILOR. ORGANIZAREA DEPOZITELOR ARHEOLOGICE
b. Coordonator: dr. Oana Damian (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Cristian Eduard Ştefan (muzeograf I A), dr. Tiberiu Vasilescu (muzeograf I A), Ancuța Maria Boca (conservator I), Valentin Viişoreanu (asistent); colectivul de cercetători–arheologi, sprijinit de personalul din sectorul conservare–restaurare–desen–fotografie;
d. Termen de realizare: temă cu caracter permanent;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: registre-inventar de colecţii, registre de depozit, baze de date;
f. Scop: reinventarierea colecţiilor şi reorganizarea depozitelor reprezentând patrimoniul mobil al Muzeului Naţional de Antichităţi; alcătuirea de baze de date integrate;
g. Material şi metode de lucru: depozite şi colecţii; documentare; inventariere; întocmire de fişe; 
h. Rezultate scontate: asigurarea evidenţei, depozitării, mişcării corecte și gestiunii pieselor de patrimoniu, în conformitate cu legislația specifică și cu cerințele instituționale;
i. Valorificarea rezultatelor: facilitarea accesului cercetătorilor la piesele din depozite şi colecţii; asigurarea condiţiilor optime pentru selectarea pieselor destinate studiului şi expunerii; constituirea Registrului informatizat pentru evidența analitică a bunurilor culturale și începerea introducerii în format electronic a colecțiilor arheologice anticarice: colecțiile de obiecte egiptene, de obiecte cipriote, de vase grecești (muzeografii Cristian Ștefan și Tiberiu Vasilescu); începerea preluării gestiunii colecțiilor arheologice anticarice (conservator Ancuța Boca), conform unei planificări stabilite împreună cu comisiile de predare-primire și cu compartimentul financiar-contabilitate, în raport cu progresul verificării scriptice și faptice a fondurilor (2020); 
j. Bugetul solicitat: 

PROIECTUL NR. 3

a. Denumire: PUNEREA ÎN VALOARE A DOCUMENTELOR ARHIVEI SCRISE ȘI FOTOGRAFICE ȘI A PATRIMONIULUI MOBIL ALE MUZEULUI NAȚIONAL DE ANTICHITĂȚI 
b. Coordonatori: dr. Roxana Dobrescu (CŞ I), dr. Oana Damian (CŞ I);
c. Colectivul de cercetare: dr. Monica Mărgineanu Cârstoiu (CŞ I), dr. Florian Matei-Popescu (CŞ II), dr. Iulian Bîrzescu (CȘ II), dr. Andrei Măgureanu (CŞ III), dr. Virgil Apostol (CȘ III), Despina Măgureanu (CȘ), dr. Cristian Eduard Ştefan (muzeograf I A), dr. Tiberiu Vasilescu (muzeograf I A), Cătălin I. Nicolae (asistent, drd.); cercetător asociat dr. Renata Tatomir (prof. univ., CȘ III); 
d. Termen de realizare: 2020 – etapă;
e. Stadiul actual al cunoştinţelor în domeniul respectiv: sinteze privind istoria MNA;
f. Scop: realizarea de cataloage sau prezentări monografice pentru piesele inedite; albume, expoziţii;
g. Materiale şi metode de lucru: depozite şi colecţii; documentare; inventariere; întocmire de fişe;
h. Rezultate scontate: asigurarea prezentării patrimoniului unei instituţii seculare; 
i. Valorificarea rezultatelor: editarea de cataloage pentru colecţiile inedite, publicaţii on-line pe site-ul MNA, expoziţii temporare ca organizator sau co-organizator; realizarea unui muzeu virtual, pentru facilitarea accesului cercetătorilor şi, indirect, în perspectivă, şi a publicului mai larg, la patrimoniul divers al instituţiei
Cristian Eduard Ştefan – Situl neolitic de la Radovanu–La Muscalu, valorificarea cercetărilor realizate de Eugen Comşa, studiu monografic şi expoziţie (termen final 2022); 
Monica Mărgineanu Cârstoiu, Virgil Apostol – vezi programul sectorului Arhitectură (termen final 2020);
Florian Matei-Popescu – definitivarea manuscrisului unui prim volum: Inscripţiile latine din Muzeul Naţional de Antichităţi / Latin Inscriptions from National Museum of Antiquities (termen final 2022);
Iulian Bîrzescu – Colecţiile Muzeului Naţional de Antichităţi. Ceramica greacă. Catalog – documentare, prelucrarea materialului, finalizarea catalogului în vederea publicării (termen final 2020); 
Despina Măgureanu – continuarea documentării la Biblioteca Academiei Române, având ca obiectiv corelarea dintre fondurile de arhivă ale Bibliotecii Academiei și ale Institutului în vederea indexării / predării către arhiva electronică a MNA și a valorificării prin publicare a unor loturi de documente (2020); 
Renata Tatomir – Colecțiile Muzeului Național de Antichități. Antichitățile egiptene – documentare, prelucrarea materialului, prezentarea unor comunicări la manifestări naționale și internaționale, alcătuirea unor studii de arhivă și de specialitate, pregătirea unui catalog / monografie bilingvă (engleză-română) și a unei expoziții (2020);
Andrei Măgureanu, Tiberiu Vasilescu, Oana Damian – întreţinerea site-ului de prezentare a istoriei şi patrimoniului Muzeului Naţional de Antichităţi (permanent);
j. Bugetul solicitat: 

PROGRAMUL NR. 10

a. Denumire: CERCETĂRI ARHEOLOGICE PREVENTIVE
b. Coordonatori: dr. Andrei Măgureanu, CȘ III
c. Scop: publicarea rezultatelor cercetării arheologice preventive efectuate de Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan”
d. Rezultate scontate: monografii, studii, rapoarte și cataloage
e. Modul de valorificare a rezultatelor: vezi proiectul nr. 1
f. Durata: permanent
g. Proiectele de cercetare propuse în acest program 

Proiecte cu durată limitată

PROIECTUL NR. 1

a. Denumire: VALORIFICAREA CERCETĂRILOR ARHEOLOGICE PREVENTIVE 
b. Coordonator: dr. Andrei Măgureanu (CȘ III);
c. Colectivul de cercetare: dr. Adina Boroneanț (CȘ II), dr. Alexandru Morintz (CȘ II), dr. Andrei Măgureanu (CȘ III), Meda Toderaș (CȘ), Despina Măgureanu (CȘ), dr. Cristian Ștefan (muzeograf I A); dr. Raluca Kogălniceanu; 
d. Termen de realizare: 2021; 
e. Teme de cercetare: 
1. Tema: Cimitire medievale în București: cimitirul bisericii Sf. Dumitru și cimitirul bisericii Greci. Istorie, Arheologie, Antropologie. Valorificarea cercetărilor arheologice preventive din anii 2007–2008;
2. Tema: Valorificarea cercetărilor de pe Autostrada Deva – Lugoj, lor 3;
3. Tema: Șantierul arheologic Alma-Vii; 
4. Tema: alte cercetări, în funcție de siturile descoperite; 
f. Scop: publicarea materialului arheologic;
g. Material şi metode de lucru: prelucrarea materialului arheologic, analize 14C și metalografice, restaurare, conservare și întocmirea de cataloage de lucru;
h. Rezultate scontate: vezi punctul i;
i. Valorificarea rezultatelor:  
Andrei Măgureanu, Adina Boroneanț, în cadrul temei Cimitire medievale în București: cimitirul bisericii Sf. Dumitru și cimitirul bisericii Greci – finalizarea volumului, în funcție de posibilitatea cercetării unei noi suprafețe în curtea bisericii (2020);
Andrei Măgureanu, Adina Boroneanț, Alexandru Morintz, Raluca Kogălniceanu, Meda Toderaș – în cadrul temei Valorificarea cercetărilor de pe Autostrada Deva – Lugoj, lot 3 – continuarea prelucrării materialului arheologic, în vederea publicării (2020);
Andrei Măgureanu – predarea la tipar a unui studiu despre ceramica medievală timpurie din siturile de pe Autostrada Deva – Lugoj, lot 3 (2020);
Adina Boroneanț – susținerea unei comunicări referitoare la tiparele de piatră din situl 4; publicarea unui studiu referitor la locuirea eneolitică de tip Foeni din siturile de pe Autostrada Deva – Lugoj, lot 3 (2020); 
Andrei Măgureanu, Despina Măgureanu – în cadrul temei Șantierul arheologic Alma-Vii – finalizarea studiului materialelor de pe șantierul Alma-Vii, predarea la tipar a monografiei (2020); 
Despina Măgureanu – prelucrarea materialului din epoca Latène de pe șantierul Fundeni (Lidl) în vederea publicării monografice (2020); 
Despina Măgureanu – prelucrarea materialului din epoca Latène de pe șantierul București – Dămăroaia, Aleea Scroviștea, campania 2017–2018 (2020); 
j. Colaborări în ţară: Raluca Iuliana Popescu, Elena Gavrilă (Muzeul Municipiului București); Muzeul Civilizației Dacice și Romane, Deva;
k. Colaborări în străinătate: Annamaria Diana (University of Edinburgh);
l. Bugetul solicitat: 
m. Alte subvenţii de cercetare:

PROGRAMUL NR. 11

a. Denumire: PROGRAMUL EDITORIAL 
b. Coordonatori: coordonator general – dr. Eugen Nicolae (CŞ I); coordonatori adjuncţi: dr. Oana Damian (CŞ I), dr. Roxana Dobrescu (CŞ I), dr. Cristian Schuster (CŞ I), dr. Aurel Vîlcu (CȘ I)
c. Colectiv: membrii comitetelor şi colegiilor de redacţie avizate de Consiliul Ştiinţific al Institutului şi aprobate de Academia Românǎ
d. Scop: valorificarea prin publicare a rezultatelor cercetării în Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan” şi din alte instituţii, muzee, societăţi ştiinţifice etc.
e. Rezultate scontate: integrarea rezultatelor cercetării în circuitul ştiinţific intern şi internaţional; continuarea schimbului de publicaţii, deocamdată principalul mijloc de creştere a fondurilor bibliotecii institutului
f. Valorificarea rezultatelor: predarea, la termenele stabilite, către Editura Academiei Române a revistelor „Dacia. Revue d'Archéologie et d'Histoire Ancienne”, „Studii şi cercetări de istorie veche şi arheologie”; „Materiale şi cercetări arheologice, serie nouă”, „Thraco-Dacica, serie nouă”, „Studii şi Cercetări Numismatice”, precum şi a seriilor monografice şi a altor publicaţii
g. Durata: permanent
h. Proiectele de cercetare propuse în acest program – publicaţiile de la punctul f.